Krajský úřad – jihočeský kraj

Odbor životního prostředí, zemědělství a lesnictví

U Zimního stadionu 1952/2, 370 76  České Budějovice, tel.: 386 720 740, fax: 386 359 070
e-mail: kojanova@kraj-jihocesky.cz, www.kraj-jihocesky.cz 

                                                                                                                   
                                                                                                                           V Českých Budějovicích dne: 15.12. 2005   
           Čj.: KUJCK 439/2005 OZZL/ Kj/R
           Vyřizuje: Ing. Irena Kojanová

                                                                                                                                                 
R O Z H O D N U T Í
o žádosti o vydání integrovaného povolení

Krajský úřad – Jihočeský kraj, odbor životního prostředí, zemědělství a lesnictví (dále jen „krajský úřad“), jako příslušný správní úřad podle § 67 odst. 1 písm. g) zákona č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské zřízení), ve znění pozdějších předpisů a § 33 písm. a) zákona č. 76/2002 Sb., o integrované prevenci a omezování znečištění, o integrovaném registru znečišťování a o změně některých zákonů (zákon o integrované prevenci), ve znění pozdějších předpisů, 

vydává

po provedeném řízení o vydání integrovaného povolení a na podkladě výsledků projednání žádosti, podle § 13 odst. 3 zákona o integrované prevenci, právnické osobě: E.ON Energie, a.s., se sídlem  Lannova 16, 370 49 České Budějovice, s přiděleným  IČ 260 78 201, (dále též provozovatel)

i n t e g r o v a n é    p o v o l e n í

pro zařízení „Karolína Mydlovary, zařízení pro energetické využití odpadů“. 
Popis umístění zařízení a popis zařízení a s ním spojených činností:
Zařízení „Karolína Mydlovary, zařízení pro energetické využití odpadů“ je umístěno v rovinaté části českobudějovické kotliny ve vzdálenosti asi 15 km od centra  Českých  Budějovic severozápadním směrem, ve správním území obce Mydlovary, katastrální území Mydlovary u Dívčic, parcelní čísla dle katastru nemovitostí: 1596/1, 1596/4, 1596/8, 1596/28, 1596/29, 1596/31, 1596/32, 1596/33, 1596/34, 1580/1, 1580/6, 1596/13, 1580/4, 1580/5, 1605, 1603/1, 1603/2, 1596/6, 1596/7, 1583, 1604, 1584, 1606, 1718.  
Karolína Mydlovary, zařízení pro energetické využití odpadů (dále jen „Karolína Mydlovary“) zahrnuje výstavbu vlastních, na sebe navazujících stavebních objektů a technologických zařízení, vybudování inženýrských sítí napojených na stávající rozvody a stávající výtopnu, vnitrozávodních komunikací, zpevněných ploch a úpravy zařízení pro posun na stávající vlečce. Karolína Mydlovary  se člení na stavební objekty: vykládací plocha, bunkr na odpady, objekt vykládky kontejnerů, kotelna, čištění spalin, pomocné provozy, komín, objekt elektrofiltru a  vrátnice – váha dle projektové dokumentace zpracované Chemopragem, s.r.o., 3/2002.
Karolína Mydlovary je  tvořena technickou a technologickou jednotkou dle přílohy č. 1 k zákonu o integrované prevenci uvedené v bodě 1, technickými a technologickými jednotkami mimo rámec přílohy č. 1 k zákonu o integrované prevenci uvedenými v bodě 2 a přímo spojenými činnostmi uvedenými v bodě 3 tohoto rozhodnutí.  
Zařízení je určeno k výrobě tepelné a elektrické energie, která bude získávána spalováním odpadů, v případě odstávky zařízení z důvodu nedostatku odpadu, pravidelné údržby, poruchy, případně havárie  bude tepelná energie získávána spalováním fosilního paliva – zemního plynu ve stávající výtopně. 

1.	Technické a technologické jednotky dle přílohy č. 1 k zákonu č. 76/2002 Sb o integrované prevenci:  
Zařízení na spalování komunálního odpadu o kapacitě větší než 3 t za hodinu (dále též „spalování odpadu“) uvedené v příloze č.1 k zákonu o integrované prevenci v kategorii 5.2.  (§ 45 zákona o integrované prevenci)
-	maximální instalovaná kapacita : výkon 17 t/h, 100 000 t/rok,
-	tepelný příkon 50 MW.

Směsný komunální  a jemu podobný odpad a odpad kategorie ostatní bude do Karolíny Mydlovary dovážen po silnicích i po železnici. Na vstupu bude veškerý odpad detekován na zdroj ionizujícího záření, objemný odpad bude v drtiči rozdrcen. Skladování a homogenizace odpadu je prováděna v bunkru, jehož využitelný prostor je 6 500 m3 (3-4 dny nepřetržitého, čtyř-směnného provozu zařízení). 
Spalování odpadu probíhá na roštovém topeništi o max. tepelném výkonu 60 MW a výhřevnosti v rozsahu 8-16 MJ/kg ve vrstvě za mírného podtlaku. Pod  topeniště je z prostoru bunkru vháněn primární vzduch o objemu 42 500 - 52 500 Nm3/h. Vzniklá škvára je vynášena přes 2 mokré odstruskovače do bunkru na škváru a magnetické separátory k odloučení železného šrotu, který je ukládán  do kontejnerů.
Spaliny z  prostoru nad roštem jsou vedeny do spalovací komory, kde dochází k dodatečnému spalování. Spotřebu kyslíku, nutného ke spálení, zajišťuje sekundární vzduch přiváděný z prostoru kotelny v množství 28 000 - 35 000 Nm3/h. K optimalizaci spalování jsou do prostoru nad roštem vháněny recirkulované spaliny z prostoru za elektrofiltrem v množství 10 900 - 39 000 Nm3/h. Podle teploty roštu, teploty ve spalovací komoře a obsahu kyslíku a oxidu uhelnatého je regulován objem primárního a sekundárního vzduchu i recirkulovaných spalin. 
Za účelem redukce NOx je do prostoru spalovací komory nastřikována 25% čpavková voda – proces nekatalytické selektivní redukce (SNCR).
Energie, získaná spálením odpadu, je v následně zařazeném parním kotli na odpadní teplo přeměněna na energii vysokotlaké, přehřáté páry v množství 60 t/h, tlaku 4 MPa a teplotě 397oC. Získaná vysokotlaká pára je zavedena do parní turbiny, ze které je část energie vyvedena ve formě nízkotlaké páry pro technologické odběry externích subjektů s předpokládaným odběrem 4 t/h (léto) a 23 t/h (zima), pro dálkové vytápění  města Zliv a dalších podnikatelských subjektů,  dále pro otop některých dílčích zařízení technologie a vytápění objektů Zařízení Karolína Mydlovary, a zbytek vysokotlaké páry  je přeměněn v generátoru na energii elektrickou s výkonem 12,5 MW (léto) a 10,0 MW (zima).
	Proces čištění spalin je založen v první fázi na odloučení popílku elektrofiltrem. Elektrofiltr je dvoukomorový a k odloučení dochází pomocí vysokonapěťového elektrického pole. Zachycený popílek je periodicky oklepáván do kónusových výsypek a dopravován do sila. 
Po průchodu elektrofiltrem je přibližně 80% spalin odvedeno do rozprašovacího reaktoru (20% je recirkulováno), kde jsou polosuchou metodou odstraněny složky kyselého charakteru jako HCl, HF, SO2, SO3. Účinným médiem je 17% suspenze vápenného mléka ve vodě. Do reaktoru je také přivedena k odpaření prací voda ze systému mokré pračky. V kónusu reaktoru je shromažďováno 10 – 25 % reakčního produktu a zbylá část je unášena spalinami do následného tkaninového čtyřkomorového filtru, na kterém dochází k záchytu  reakčního produktu a popílku. Filtrační komory jsou periodicky oklepávány tlakovým vzduchem a odloučené prachové částice jsou shromažďovány v kónusech  filtru.  
Za tkaninovým filtrem je zařazena protiproudá mokrá pračka k odstranění zbylých kyselých složek a Hg z proudu spalin. Médiem je suspenze vápenného mléka a vodný roztok organosulfidu.
Vyčištěné spaliny jsou v množství 70 280 Nm3/h (suché) a teplotě 85°C odváděny ventilátorem do komínu o výšce 130 m.  

2.	Technické a technologické jednotky mimo rámec přílohy č. 1 k zákonu o integrované        prevenci :  
 Plynová kotelna – „Výtopna Mydlovary“ – stávající, provozovaná jednotka, slouží k dálkovému vytápění  města Zliv a dalších podnikatelských subjektů,  a to až do doby uvedení do provozu technické a technologické jednotky uvedené v bodě 1 – spalování odpadů. Po zahájení spalování odpadů bude plynová kotelna sloužit jako náhradní zdroj zásobování teplem  pro případ, že nebudou spalovány odpady.
      -     kotel STEAMBLOCK OPTIMAL 800 (K8) o výkonu  5,44 MW, jmenovitý výkon 8 t/h;
-	kotel BABCOCK BWN 150 (K10) o výkonu  10,254 MW, jmenovitý parní výkon 15 t/h;
-	palivo: zemní plyn; 
-	maximální celková instalovaná kapacita : výkon 23 t/h páry;  15,694 MW;
-	předpokládaná doba provozu je 672 h/rok.
 Dieselgenerátor  
-	náhradní zdroj elektrické energie;
-	palivo: nafta;
-	výkon   200 kW, předpokládaná roční doba provozu činní 26-36 hodin.
Dvouplášťová nádrž na naftu  o objemu 200 l
Regulační a zabezpečovací zařízení pro instalované hořáky 
Provozní laboratoř
Železniční vlečka 
Vrátnice
Vykládací plocha s rampou
Váha  - dvě mostové váhy, jedna  na vstupu a  druhá na výstupu ze zařízení 
Magnetické separátory k odloučení železného šrotu ze škváry – 2 ks
Bunkr škváry
Vibrační a pásové dopravníky surovin a produktů spalování
Technologická sila pro provozní prostředky a produkty  vybavená filtrem a podtlakovým/přetlakovým ventilem 
Vápenné hospodářství 
Vodovodní přípojka s úpravnou vody
Plynovodní přípojka
Splašková a dešťová kanalizace s odlučovačem ropných látek
Kompresorová stanice
Odpařovací stanice kapalného dusíku
Provozní zásobníky surovin a pomocných materiálů

3.	Přímo spojené činnosti :
Příprava napájecí vody (předčištění, demineralizace, regenerace)
Skladování a dávkování čpavkové vody
Příprava vápenného mléka
Výroba stlačeného vzduchu (kompresorová stanice)
Příprava plynného dusíku (odpařovací stanice kapalného dusíku)
Systém řízení technologie procesu včetně havarijního monitoringu
Údržba a čištění zařízení
Vážení přijímaných a produkovaných odpadů, provozních surovin a vytříděných druhotných surovin
Nakládání s odpady přijímanými do zařízení 
Nakládání s vlastními odpady včetně nebezpečných
Monitoring 
Výroba a distribuce páry a elektrické energie
Nakládání s dešťovými vodami  
Zásobování pitnou a technologickou vodou

I.

Krajský úřad, v souladu s ustanoveními § 13 odst. 3 písm. d), odst. 4, 5 a 6 zákona o integrované prevenci, stanovuje podmínky provozu zařízení a s ním přímo spojených činností, dále postupy a opatření zabezpečující plnění těchto podmínek (závazné podmínky provozu).   

Závazné podmínky provozu

A.	Emisní limity.
A.1	Ovzduší     
A.1.1  	Dodržovat emisní limity v zařízení  uvedené pod písmeny a) - e).  Emisní limity jsou vztaženy na teplotu 273,15 K, tlak 101,32 kPa, referenční obsah kyslíku 11 % a suchý plyn.  
a)   Průměrné denní hodnoty emisních limitů   jsou uvedeny v Tabulce 1.  
      Tabulka 1:  Emisní zdroj a hodnoty  závazných emisních limitů
Emisní zdroj	Látka nebo  ukazatel	Jednotka	Emisní limit	

Spalování odpadu

	Tuhé znečišťující látky celkem TZL 	mg.m-3	10	
	Organické látky v plynné fázi vyjádřené celkovým obsahem organického uhlíku TOC	mg.m-3	10	
	Plynné sloučeniny chloru vyjádřené jako HCl	mg.m-3	10	
	Plynné sloučeniny fluoru vyjádřené jako HF	mg.m-3	1	
	Oxid siřičitý (SO2)	mg.m-3	50	
	Oxidy dusíku jako NO2	mg.m-3	200	

b)   Průměrné půlhodinové hodnoty emisních limitů  jsou uvedeny v Tabulce 2.    
      Tabulka 2:  Emisní zdroj a hodnoty  závazných emisních limitů
Emisní zdroj	Látka nebo  ukazatel	Jednotka	Emisní limit	
			(100 %) A	(97 %)  B	
 
Spalování odpadu

	Tuhé znečišťjící látky celkem (TZL) 	mg.m-3	30	10	
	Organické látky v plynné fázi vyjádřené celkovým obsahem organického uhlíku TOC	mg.m-3	20	10	
	Plynné sloučeniny chloru vyjádřené jako HCl	mg.m-3	60	10	
	Plynné sloučeniny fluoru vyjádřené jako HF	mg.m-3	4	2	
	Oxid siřičitý (SO2)	mg.m-3	200	50	
	Oxidy dusíku vyjádřené jako NO2	mg.m-3	400	200	

c)    Průměrné hodnoty emisních limitů  během období odběru vzorků minimálně 30  minut a maximálně 8 hodin   jsou uvedeny v Tabulce 3.  
      Tabulka  3:  Emisní zdroj a hodnoty  závazných emisních limitů
Emisní zdroj	Látka nebo  ukazatel	Jednotka	Emisní limit	
 
Spalování odpadu 	Kadmium a jeho sloučeniny (vyjádřené obsahem Cd)	mg.m-3	Celkem 0,05	
	Thalium a jeho sloučeniny (vyjádřené obsahem Tl)			
	Rtuť a její sloučeniny (vyjádřené obsahem Hg)	mg.m-3	0,05	
	Antimon a jeho sloučeniny
(vyjádřené obsahem Sb)	mg.m-3	Celkem 0,5	
	Arzén a jeho sloučeniny
(vyjádřené obsahem As)			
	Olovo a jeho sloučeniny
(vyjádřené obsahem Pb)			
	Chróm a jeho sloučeniny
(vyjádřené obsahem Cr)			
	Kobalt a jeho sloučeniny
(vyjádřené obsahem Co)			
	Měď a její sloučeniny
(vyjádřené obsahem Cu)			
	Mangan jeho sloučeniny
(vyjádřené obsahem Mn)			
	Nikl a jeho sloučeniny
(vyjádřené obsahem Ni)			
	Vanad a jeho sloučeniny
(vyjádřené obsahem V)			

d) Emisní limit z průměrných hodnot součtového obsahu polychlorovaných dibenzodioxinů a
dibenzofuranů naměřených ve  vzorku odebraném během období nejméně 6 hodin a nejvýše 8 hodin, v němž jsou jednotlivé složky přepočteny pomocí koeficientů ekvivalentu toxicity je uveden v Tabulce 4.
      Tabulka  4:  Emisní zdroj a hodnoty  závazného emisního limitu
Emisní zdroj	Látka nebo  ukazatel	Jednotka	Emisní limit.	
Spalování odpadu	PCDD + PCDF	ng TE.m-3	0,1	

e)  Emisní limity oxidu uhelnatého  ve spalinách během provozu zařízení (mimo dobu  spouštění a odstavování)   jsou uvedeny v Tabulce 5.
      Tabulka 5:  Emisní zdroj a hodnoty  závazných emisních limitů
Emisní zdroj	Látka nebo  ukazatel	Jednotka	Emisní limit	
Spalování odpadu	
Oxid uhelnatý (CO)	 mg.m-3	50
(při stanovení průměrné denní hodnoty)	
			150
(u minimálně 95 % všech stanovení průměrné desetiminutové hodnoty) 
nebo  100
(u všech stanovení průměrné půlhodinové střední hodnoty, provedených během každého období 24 hodin)	

 A.1.2  Dodržovat emisní limity  velkého spalovacího zdroje uvedené v Tabulce 6. Emisní limity jsou   vztaženy na teplotu 273,15 K, tlak 101,32 kPa, referenční obsah kyslíku 3 % a suchý plyn. 
      Tabulka  6:  Emisní zdroj a hodnoty  závazných emisních limitů
Emisní zdroj	Látka nebo  ukazatel	Jednotka	Emisní limit	
Plynová kotelna – Výtopna Mydlovary (stávající zdroj)	NOx 
(vyjádřené jako NO2)	mg.m-3	200	
	CO	mg.m-3	100	
	SO2	mg.m-3	35	

A.2     Voda
A.2.1   Dodržovat emisní limit   pro dešťové vody odtékající z odlučovače ropných látek u parkoviště     pro  automobily uvedené v tabulce 7:
      Tabulka  7:  Emisní zdroj a hodnota  závazného emisního limitu
Emisní zdroj	   ukazatel	Jednotka	Emisní limit   	
 Odlučovač ropných látek	 NEL	mg.l -1	 2	
A.3      Hluk 
A.3.1  Provozovatel je povinen dodržet stanovené nejvyšší přípustné hodnoty hluku pro chráněné venkovní prostory v souladu s nařízením vlády č. 502/2000 Sb., o ochraně zdraví před nepříznivými účinky hluku a vibrací, v platném znění:
                   40 dB (A) v noční době;
                   50 dB (A) v denní době

B.     Zvláštní podmínky ochrany zdraví člověka a životního prostředí s ohledem na místní   podmínky a  technickou charakteristiku zařízení  -(podmínky pro stavbu a zkušební provoz ) 
B.1.    Při výběru jednotlivých  konstrukčních prvků zařízení na spalování komunálního odpadu, je nutné vycházet z  parametrů   uvedených v kapitole 8.9 žádosti o integrované povolení (sloupec A), a které zaručí splnění  emisních parametrů, vycházejících z použití nejlepších dostupných technik uvedených v tabulce 3 a sloupci B tabulek 1 a 2. Emisní parametry uvedené v sloupci B a v tabulce 3 budou ověřeny autorizovaným měřením.
a)         Tabulka  1:  Emisní parametry vycházející z nejlepších dostupných  technik
Emisní zdroj	Látka nebo  ukazatel	
A
(24-hodinový průměr)	
B
(24-hodinový průměr)	
Spalování odpadu	Tuhé znečišťující látky celkem (TZL)	≤ 2,5 mg.m-3	≤ 5 mg.m-3	
	Organické látky v plynné fázi vyjádřené celkovým obsahem organického uhlíku TOC	≤ 10 mg.m-3	≤ 10 mg.m-3	
	Plynné sloučeniny chloru vyjádřené jako HCl	≤   5 mg.m-3	≤   8 mg.m-3	
	Plynné sloučeniny fluoru vyjádřené jako HF	≤ 0,5 mg.m-3	≤  1 mg.m-3	
	Oxid siřičitý (SO2)	≤  25 mg.m-3	≤  40 mg.m-3	
	Oxidy dusíku vyjádřené jako NO2	≤ 180 mg.m-3	≤ 180 mg.m-3	
	Oxid uhelnatý (CO)	≤   30 mg.m-3	≤   30 mg.m-3	

b)        Tabulka  2:  Emisní parametry vycházející z nejlepších dostupných technik  
Emisní zdroj	Látka nebo  ukazatel	A
diskontinuální vzorky+	B
diskontinuální vzorky +	
Spalování odpadu	Celkové kadmium a thalium jejich sloučeniny,
vyjádřené jako kovy  Tl a  Cd	≤ 0,03 mg.m-3	≤ 0,05 mg.m-3	
	Rtuť a její sloučeniny (vyjádřené obsahem Hg)	≤ 0,02  mg.m-3	≤ 0,05 mg.m-3	
	Arzén a jeho sloučeniny
(vyjádřené obsahem As)	≤ 0,50  mg.m-3	≤ 0,50  mg.m-3	
	Olovo a jeho sloučeniny
(vyjádřené obsahem Pb)			
Spalování odpadu	Chróm a jeho sloučeniny
(vyjádřené obsahem Cr)	≤ 0,50  mg.m-3	≤ 0,50  mg.m-3	
	Kobalt a jeho sloučeniny
(vyjádřené obsahem Co)			
	Měď a její sloučeniny
(vyjádřené obsahem Cu)			
	Mangan jeho sloučeniny
(vyjádřené obsahem Mn)			
	Nikl a jeho sloučeniny
(vyjádřené obsahem Ni)			
	Vanad a jeho sloučeniny
(vyjádřené obsahem V)			
	Suma polychlorovaných dibenzo- dioxinů a - furanů	≤ 0,05 ng TEQ.m-3	≤ 0,1 ng TEQ.m-3	
Emisní parametry v tabulce 1 a 2 jsou vztaženy na teplotu 273,15 K, tlak 101,32 kPa, referenční obsah kyslíku 11 % a suchý plyn.
 +Diskontinuální měření (nejméně 3 vzorky) jsou zprůměrována za období  vzorkování, které leží   mezi 30  minutami a  8 hodinami. Pro každé měření trvá období  vzorkování obvykle 4-8 hodin.

c)        Tabulka 3:  Emisní parametr pro TZL obsažené v odpadním vzduchu z technologických sil  
Emisní zdroj	Látka nebo  ukazatel	Emisní  parametr 
diskontinuální vzorek + 	
Technologická sila	Tuhé znečišťující látky celkem (TZL)	10 mg.m-3	
+Diskontinuální měření (nejméně 3 vzorky) jsou zprůměrována za období  vzorkování, které leží   mezi 30  minutami a  8 hodinami. Pro každé měření trvá období  vzorkování obvykle 4-8 hodin.
Emisní parametr je vztažen na teplotu 273,15 K, tlak 101,32 kPa  a vlhký plyn.

B.2    V rámci zkušebního provozu provozovatel ověří autorizovaným měřením splnění parametrů technologie dle sloupce B tabulky 1 a 2 a tabulky 3.  Toto autorizované měření bude provedeno  min.  2 x s odstupem nejméně 6 měsíců. 
B.3      Zařízení na spalování komunálního odpadu musí být vybaveno automatickým systémem, který zabraňuje přívodu odpadu:
-	při spouštění provozu, pokud není dosaženo nejnižší přípustné teploty 850oC
-	vždy během provozu, když není dosahováno nejnižší přípustné teploty 850oC
-	vždy během provozu, když kontinuální měření ukazují, že kterákoliv hodnota emisního limitu je překračována v důsledku poruchy, definované v IPŘ, nebo chybné funkce čistícího zařízení.  
B.4      Při výběru technologie snižující podíl PCDD/PCDF ve spalinách, bude uplatněn  požadavek na redukci   PCDD/PCDF pomocí katalytického rozkladu.  
B.5   Po spálení odpadů musí být zbytkové koncentrace celkového organického uhlíku (TOC) v popelových zbytcích pod 2 % hmotnostní. Splnění tohoto emisního parametru provozovatel ověří nejméně 2x v rámci zkušebního provozu.  
B.6    Za každým koncovým filtrem prachových částic, s výjimkou filtrů v systému čištění spalin,  bude umístěno odběrové místo pro  měření emisí TZL
B.7     V rámci zkušebního provozu a za předpokládaných nejméně příznivých provozních podmínek bude ověřena doba setrvání spalin ve spalovací komoře, jenž musí být minimálně 2 sekundy, při teplotě 850 oC a minimálně 6% koncentraci kyslíku za posledním přívodem spalovacího vzduchu, a současně bude zjišťován obsah kyslíku ve spalinách.
B.8     Před zahájením zkušebního provozu bude krajskému úřadu  předložen aktualizovaný „Plán opatření pro případ havárie“ 
B.9    Ke  kolaudaci vodního díla „Odlučovač  ropných látek„ bude zpracován „Provozní řád odlučovače ropných látek. 
B.10  Odpady vznikající při stavbě budou odděleně shromažďovány a bude zabráněno jejich znečištění tak, aby vzniklé stavební odpady splňovaly podmínky pro využití na povrchu terénu. (Netýká se zemin a původních stavebních konstrukcí). Tyto povinnosti lze přesunout na dodavatele stavebních prací, a to zakotvením do smluv. Ze smluv musí být zřejmé, že dodavatelé stavby jsou původci těchto odpadů a jsou povinni zajistit nakládání s odpady v souladu s platnou legislativou a relevantními podmínkami tohoto integrovaného povolení.
B.11 	V průběhu zkušebního provozu budou odebrány vzorky škváry a dnového popela  za účelem vyloučení nebezpečných vlastností těchto odpadů. 
B.12    V případě získání osvědčení o vyloučení nebezpečných vlastností je provozovatel dále povinen postupovat  v následujících krocích:
-	přednostně předcházet vzniku  odpadů certifikací na výrobek, případně  
-	zvážit využití na povrchu  terénu, 
-	zajistit uložení na skládku příslušné skupiny.  	 
B.13     Před uvedením do provozu  provést  zkoušku těsnosti nádrží pro skladování závadných látek a jejich potrubních rozvodů.  Protokol o zkoušce doložit k žádosti o povolení prozatímního užívání stavby ke zkušebnímu provozu. 
B.14   Pokud se v blízkosti stavby a staveniště nacházejí vzrostlé dřeviny nebo souvislé keřové porosty a nezasahují přímo do stavby, ale mohly by být stavbou dotčené, budou před stavebními pracemi ochráněny  v souladu s ust. normy ČSN DIN 1 S 920, tzn. ochránění bedněním, min. vzdálenost výkopu od paty kmene stromu bude 2,5 m apod.   
B.15    Z hlediska odclonění stavby od okolí bude podél východní strany objektu provedena výsadba s vhodným dřevinným i keřovým patrem tak, aby nedošlo k zásahu do ochranného pásma inženýrských sítí.  
 
C.         Opatření k vyloučení rizik možného znečišťování životního prostředí    a ohrožování zdraví člověka pocházejících ze zařízení po ukončení jeho činnosti 
C.1     Všechna  média  ze  zařízení  budou  vypuštěna a  bude  zajištěno jejich bezpečné využití, respektive odstranění prostřednictvím oprávněné osoby do 6 měsíců od ukončení provozu zařízení.
C.2       Všechny suroviny, materiály, chemické látky a přípravky budou odvezeny k využití, případně odstranění prostřednictvím oprávněné osoby v souladu s platnou legislativou.  
C.3       Bude provedena bezpečná demontáž a následná dekontaminace všech částí zařízení do 2 let po trvalém ukončení provozu zařízení.
C.4      Vzniklé odpady budou předány oprávněné osobě k využití nebo odstranění v souladu splatnou legislativou v termínu do 2 let po trvalém ukončení provozu zařízení. 
C.5     Bude provedeno hydrogeologické posouzení území u zásobníků závadných látek  odbornou firmou a případná dekontaminace půdy bude provedena dle platné legislativy v termínu do 3 let po trvalém ukončení provozu.  
C.6     Krajskému úřadu bude dokladována zpráva obsahující postup plnění výše uvedených bodů a předloženy doklady o předání k využití popř. odstranění všech surovin, materiálů, odpadů a částí zařízení v souladu splatnou legislativou v termínu do 3 měsíců od splnění každé z výše uvedených povinností.

D         Podmínky při nakládání s odpady původce  
D.1  	Nebezpečné odpady vzniklé provozem zařízení (viz tabulka 1 této kapitoly) budou shromažďovány zabezpečené v souladu s  provozním řádem do doby předání oprávněné osobě k jejich převzetí. 
Tabulka 1: Seznam nebezpečných odpadů  provozovatele
Katalogové číslo	Název odpadu	
13 02 05*	Nechlorované minerální motorové, převodové a mazací oleje	
13 05 02*	Kaly z odlučovačů oleje	
13 05 06*	Olej z odlučovačů oleje	
13 05 07*	Zaolejovaná voda z odlučovačů oleje	
15 02 02*	Absorpční činidla, filtrační materiály (včetně olejových filtrů jinak blíže neurčených), čistící tkaniny a ochranné oděvy znečištěné nebezpečnými látkami	
16 05 06*	Laboratorní chemikálie a jejich směsi, které jsou nebo obsahují nebezpečné látky	
16 05 07*	Vyřazené anorganické chemikálie, které jsou nebo obsahují nebezpečné látky	
16 05 08*	Vyřazené organické chemikálie  a jejich směsi, které jsou nebo obsahují nebezpečné látky	
19 01 07*  T	Pevné odpady z čištění odpadních plynů	
19 01 11*  T	Popel a struska obsahující nebezpečné látky	
19 01 13*  T	Popílek obsahující nebezpečné látky	
* = nebezpečný odpad
T = odpad z hlavního technologického procesu
D.2   V případě, že vzniknou při provozu zařízení další nebezpečné odpady neuvedené v tomto seznamu, bude tato skutečnosti oznámena krajskému úřadu do tří pracovních dnů od vzniku odpadu. Pokud krajský úřad vyhodnotí, že nedošlo  k významné  změně technologických postupů vedoucí ke změně integrovaného povolení, vztahuje se integrované povolení také na nakládání s tímto nebezpečným odpadem za dodržení závazných podmínek  uvedených v integrovaném povolení. V případě, že krajský úřad vyhodnotí, že došlo k podstatné změně zařízení, bude provozovatel vyzván k podání žádosti o změnu integrovaného povolení.
D.3      Pokud  po vstupní kontrole bude v zařízení zjištěn odpad, který nelze v zařízení využít,  bude v rámci technických možností vytříděn. 
D.4      Integrované povolení se vztahují také na nakládání se všemi nebezpečnými odpady ze skupiny 20 Katalogu odpadů a se všemi druhy nebezpečných odpadů vytříděných dle bodu D.3.
D.5 	Provozovatel zpracuje pro všechny odpady vznikající při výstavbě a  provozem zařízení základní popis odpadu, včetně stanovení kritických ukazatelů.
D.6  	V případě, zjištění, že odpad má jednu nebo více nebezpečných vlastností, a  tento druh odpadu je  uveden v příloze č. 5 nařízení č 850/2004  Evropského parlamentu a Rady (dále jen nařízení č. 850 EP)  bude odpad uložen pouze v souladu s požadavky přílohy č. 5 tohoto  nařízení.  V intervalech uvedených v kapitole CH.6 bude zjišťována přítomnost PCDD/PCDF, PCB,  HCB. V případě dodržení stanoveného koncentračního limitu dle přílohy č. 4 nařízení č. 850 EP, lze nakládat s odpadem dle přílohy č. 5. nařízení č. 850 EP , včetně uložení na skládku. Pokud by koncentrační  limity byly překročeny,  musí být odpad  před uložením do skládky upraven  (např. stabilizace, solidifikace).
D.7	Pro všechny nebezpečné odpady, u kterých dojde k  překročení limitů výluhové třídy pro ukládání na příslušnou skupinu skládky bude zajištěna jejich úprava (např. stabilizace, solidifikace). 
D.8	Odpady přijímat do zařízení pouze po předložení prohlášení původce odpadu o tom, že neexistují v daném čase a místě technické nebo ekonomické předpoklady pro materiálové využití.
D.9	Zbytkový produkt z čištění spalin neukládat do odkaliště Triangl ani do kalojemů bývalého Diama MAPE.

E         Podmínky zajišťující ochranu zdraví člověka, zvířat a ochranu životního  prostředí 
E.1      Provozovatel  zajistí  min. 1 x  ročně  školení  svých  zaměstnanců s  důrazem  na   ochranu životního  prostředí včetně odpadového hospodářství. Příslušní zaměstnanci budou prokazatelně  seznámeni s platným Integrovaným provozním řádem (dále jen IPŘ) a jeho případnými změnami.   
E.2    V maximálně  možné  míře upřednostnit, v rámci  technických a ekonomických možností,   využití železniční dopravní sítě pro dopravu odpadu a surovin   do/ze zařízení. Každoročně v závěrečné zprávě zveřejňovat a zdůvodňovat míru využití železniční dopravy, včetně  srovnání ekonomické bilance dopravy odpadů a surovin do/ze zařízení  po silnici a po železnici.
E.3   Provozovatel zakotví do smluv požadavek na svoz odpadů do zařízení pouze uzavřenými dopravními prostředky s výjimkou velkoobjemového odpadu.

F          Podmínky pro hospodárné využívání surovin a energie  
F.1    Průběžně provádět opatření vedoucí k hospodárnému využívání energií ve všech prostorách zařízení. O provedených  opatřeních bude vedena evidence (např. v provozním deníku). 
F.2    Energii, uvolněnou spálením odpadů, v  maximální  možné míře využít k výrobě páry  a elektrické energie. 
F.3      K 31.3. běžného roku předkládat krajskému úřadu Energetickou bilanci za uplynulý kalendářní rok, kterou bude provozovatel provádět pomocí  výpočtu:
PIef = [Oprod -  (Ef +  Iimp)] / (Ef +  Iimp + Icirc)            Icirc = Oprod - Oexp
PIef        koeficient využití zařízení;
PIef > 1 zařízení vyrobí více energie než je zapotřebí pro vlastní spalovací proces, je splněn  předpoklad pro energetické využívání odpadu;
PIef < 1	zařízení vyrobí méně energie než je zapotřebí pro vlastní spalovací proces, není splněn předpoklad pro energetické využívání odpadu;
Oprod 	vyrobená energie;
Ef 	importovaná energie (podíl na výrobě páry);
Iimp 	importovaná energie (bez podílu na výrobě páry);
Icirc 	cirkulující energie;
Oexp 	exportovaná  energie
F.4	Koeficient  PIef   musí být větší než 1. 
F.5	K 31.3. běžného roku předkládat krajskému úřadu výpočet úspory plynu. 

G        Opatření pro předcházení haváriím 
G.1      Při přijímání odpadů do zařízení a jejich skladování v zásobníku odpadů před spálením zajistit řádnou kontrolu i s ohledem na omezení rizika zahoření a vzniku požáru. 
G.2   Všechny části zařízení pravidelně podrobovat prohlídkám a údržbě dle  IPŘ nebo jiného provozního předpisu tak, aby byla zajištěna jejich maximální funkčnost, a aby vlivem jejich poruchy nedocházelo k havarijním situacím. O provedených prohlídkách a údržbě budou vedeny záznamy (např. v provozním deníku).
G.3     V místech, kde bude nakládáno s látkami škodlivými vodám, zajistit prostředky pro likvidaci případných úniků. Použité sanační materiály uskladnit do doby jejich odstranění tak, aby bylo zabráněno kontaminaci povrchových nebo podzemních vod.
G.4  Havarijní a záchytné jímky pravidelně kontrolovat a jejich obsah včas likvidovat 
tak, aby nedošlo ke znečištění povrchové nebo podzemní vody a geologického prostředí. Kontroly budou zaznamenány v provozním deníku.
G.5    Veškerá zařízení, v  nichž se používají, zachycují, skladují, zpracovávají nebo dopravují závadné látky, udržovat v takovém technickém stavu a provozovat a kontrolovat  tak, aby bylo zabráněno úniku těchto látek do půdy, podzemních vod, povrchových vod nebo nežádoucímu smísení s odpadními nebo srážkovými vodami. Přečerpávání, dávkování a manipulace se   závadnými látkami bude  prováděna proškolenou  osobou.
G.6    Vést záznamy o kontrolách a prováděných opatřeních při zacházení se závadnými látkami 
a tyto záznamy uchovávat po dobu 5 let.
G.7      Při řešení havárií v zařízení  postupovat v souladu s: 
-	platným  IPŘ,
-	plánem opatření pro případy havárie vzniklé při nakládání se závadnými látkami

H     Opatření pro provoz týkající se situací odlišných od podmínek běžného provozu, při  kterých může vzniknout nebezpečí ohrožení životního prostředí nebo zdraví člověka
H.1   V případě zjištění překročení emisních limitů uvedených v kapitole A.1.1 provozovatel   bezodkladně zastaví zpracování odpadů do doby, než budou odstraněny příčiny tohoto stavu. Zpracování odpadů bude znovu zahájeno po odstranění příčin poruchy za splnění podmínek uvedených v provozním řádu. Překročení emisního limitu provozovatel oznámí bezodkladně krajskému úřadu.
H.2    Pro jakékoli technicky nezamezitelné odstávky,  poruchy na technickém zařízení spalování odpadu, čistícího zařízení nebo měřících přístrojů definovaných IPŘ, lze pokračovat ve spalování odpadu nejvýše 24 hodin. Celková doba trvání provozu za těchto mimořádných podmínek v 1 kalendářním roce  je maximálně 120 hodin.   
H.3     Při zjištění havárie zařízení definované v IPŘ, lze pokračovat ve spalování odpadu nejvýše 4 hodiny. Celková doba trvání provozu za těchto mimořádných podmínek v 1 kalendářním roce  je maximálně 60 hodin.  
H.4   Při  mimořádných provozních  podmínkách  definovaných v IPŘ, nesmí být za žádných okolností překročeny tyto emisní limity : 
Emisní zdroj	Látka nebo  ukazatel	Emisní   limit
půlhodinový průměr	Emisní   limit
24-hodinový průměr	
Spalování odpadu	Tuhé znečišťující látky celkem (TZL)	150 mg.m-3	-	
	Organické látky v plynné fázi vyjádřené celkovým obsahem organického uhlíku TOC	20 mg.m-3	10 mg.m-3	

H.5      Před plánovaným odstavením zařízení, kdy dochází k odvětrávání bunkru přirozeným tahem do komína,  maximálně snížit množství odpadů v bunkru.
CH      Způsob monitorování emisí a přenosů, případně technických opatření  (metodika měření, frekvence, vedení záznamů) 
CH.1    Ovzduší
CH.1.1 Technologie spalování komunálního odpadu - spaliny  
Sledování kvality a  množství spalin, provozních parametrů procesu a frekvence měření jsou uvedeny v Tabulce 1.
Tabulka  1:  Parametr a četnost měření    
Parametr	Četnost měření	
Teplota spalin v blízkosti vnitřní stěny spalovací komory a v kouřovodu	kontinuálně	
Tlak v kouřovodu		
Průtok kouřových plynů		
O2 ve spalinách		
CO		
TZL		
TOC		
HCl		
HF		
SO2		
NOx vyjádřené jako NO2		
Vlhkost	kontinuálně 
(pokud není odebíraný vzorek  odpadního plynu vysušen)	
Těžké kovy (viz. tabulka č. 3)	jednorázově  2x ročně
v 1. roce provozu 1 x 3 měsíce	
PCDD + PCDF		

-	Měřící   místo- odběrová hrdla v tubusu komína SO 07.   
-	K monitorování provozních parametrů a hmotnostních koncentrací znečišťujících látek  budou pro kontinuální měření využita měřící zařízení popsaná v  IPŘ.  
-	Výsledky měření se vykazují pro obsah kyslíku ve spalinách 11 %, a to pokud po dobu měření znečišťujících látek překračuje obsah kyslíku referenční hodnotu. V opačném případě se výsledky měření na referenční obsah nepřepočítávají.  
-	Vlastní měření bude prováděno autorizovanou osobou.   

CH.1.2 Stávající výtopna -  spaliny
 Parametr a četnost měření emisí ve spalinách jsou uvedeny v Tabulce 2.
Tabulka  2 : Parametr a četnost měření emisí
Parametr	Četnost měření	
CO 	1 x ročně	
NOx vyjádřené jako NO2		

-	Měřící místa: odběrová hrdla v tubusu  komínů kotlů K8 a K10  
-	Pro stanovení množství emisí SO2 bude použit výpočet pomocí emisního faktoru.
-	Vlastní měření bude prováděno autorizovanou osobou.
CH.2    Voda
CH.2.1 Pitná a technologická voda
-	Provozovatel bude kontinuálně měřit množství pitné a technologické vody prostřednictvím certifikovaných měřidel v armaturní šachtě na vodovodní přípojce pitné vody a při vstupu užitkové vody do úpravny vody s odečtem 1 x za měsíc. 
 
CH.2.2 Dešťová voda  
a)         Dešťová voda za odlučovačem ropných látek
-	Místo odběru: Šachta za odlučovačem ropných látek 
-	Rozbor bude prováděn odborně způsobilou osobou 
Tabulka 3a: Parametr, podmínky odběru a četnost měření dešťových vod
Parametr	podmínky odběru	Fáze provozu	Četnost měření	
NEL	jednorázový odběr
prostý typ vzorku	zkušební provoz	4 x ročně	
		trvalý provoz	2 x ročně	

b)         Dešťová voda z areálu  zařízení
-	Místo odběru: Šachta na dešťové kanalizaci na hranici pozemku  
-	Rozbor bude prováděn odborně způsobilou osobou 
Tabulka 3b: Parametr, podmínky odběru a četnost měření dešťových vod
Parametr	Podmínky odběru	Fáze provozu	Četnost měření	

Hg, Cd, Sb, As, Pb, Cr, Co, Cu, Ni, V, Sn, PAH, PCB, PCDD/PCDF, výměnná acidita, PH

jednorázový odběr prostý typ vzorku	před zahájením stavebních prací  	2 x  s odstupem nejméně tří měsíců	
		zkušební provoz	4 x ročně	
		trvalý provoz	1 x ročně	

CH.2.3  Povrchová voda
-	Místo odběru:
výpust rybníka Volešek v čhp 1-06-03-043
výpust Mydlovarského rybníka v čhp 1-06-03-043
výpust Munického rybníka v čhp 1-06-03- 047
výpust rybníka Bezdrev čhp v 1-06-03-049
výpust Návesného rybníka v čhp 1-06-03- 059
výpust rybníka Dehtář  v čhp 1-06-03-013
výpust rybníka Velké Nákří v čhp 1-06-03-034 
Bezdrevský potok v řkm. 11,01 (nad vyústěním povrchových vod od Mydlovar)
-	Podmínky odběru: z hloubky 30-50 cm pod hladinou u rybníků a u Bezdrevského potoka ponořením odběrné nádoby pod hladinu. Odběr a rozbor vod bude provádět odborně způsobilá osoba. Odběry budou prováděny vždy ve stejném ročním období.

Tabulka  4: Parametr a četnost měření povrchových vod 
Parametr	Podmínky odběru	Fáze provozu	Četnost měření	
Hg, Cd, Sb, As, Pb, Cr, Co, Cu, Ni, V, Sn, PAH, PCB, PCDD/PCDF, výměnná acidita pHKCl	

jednorázový odběr, prostý typ vzorku	před zahájením stavebních prací	1 x	
		zkušební provoz	1 x  ročně	
		trvalý provoz	1 x za 5 let  (první měření bude provedeno po roce trvalého provozu)	

CH.3    Sedimenty a půdy
CH.3.1 Bude prováděn odběr vzorků:  
a)         Sedimentů:
-	u  rybníků - Volešek, Velké Nákří, Munický, Bezdrev, Mydlovarský, Návesný a Dehtář 
-	u vodního  toku  - Bezdrevský (Soudný) potok v řkm. 11,1
b)         Půd  (svrchní humózní zemina): 
-	na zemědělské půdě -  jihozápadně a jižně od obce Zahájí, jihozápadně od Olešnického vrchu
-	na lesní půdě  - oblast Olešnického vrchu 
Tabulka 5: Parametr a četnost měření sedimentů a půd
Parametr	Fáze provozu	Četnost měření	
Hg, Cd, Sb, As, Pb, Cr, Co, Cu, Ni, V, Sn, PAH, PCB, HCB, PCDD/PCDF, výměnná acidita pHKCl 	před  zahájením stavebních prací	1 x	
	zkušební provoz	1 x ročně	
	trvalý provoz	1 x 5 let
(první měření bude provedeno po prvním roce trvalého provozu)	
CH.3.2 Vzorky budou odebrány osobou vlastnící certifikát ke vzorkování. Při prvním odběru vzorků bude provedeno zaměření odběrových míst (např. pomocí GPS) s takovou přesností, aby následující odběry byly provedeny ze stejného stanoviště. 
CH.3.3 Zjištěné koncentrace rizikových polutantů se budou v průběhu monitoringu porovnávat s hodnotami naměřenými v ekologicky čisté oblasti lokality Dehtář.
CH.3.4 Pro stanovení celkových obsahů rizikových látek (výluh v lučavce královské) bude použito standardních metod. V případě zjištění zvýšené koncentrace těchto látek na zemědělských půdách, kde by mohlo dojít k ovlivnění potravinového řetězce, bude proveden odběr vzorků i podle metodiky uvedené ve vyhlášce č. 13/1994 Sb. (výluh 2M-HNO3).

CH.4    Ekosystémy
CH.4.1 Bude prováděn odběr vzorků:    
 a)   Vodních organismů: plovoucí rostliny okřehku (Lemna sp.), litorální rostliny, plankton;
                                        zoobentos a vybrané druhy ryb (lín, kapr).
-	Odběry budou prováděny v lokalitách: Návesný rybník, Munický rybník, Rybník Bezdrev,
                                                                           Mydlovarský rybník, Rybník Volešek, Dívčické   
                                                                            rybníky, Bezdrevský(Soudný) potok. 
-	Odběr vodních organismů se bude řídit metodikou ČUOP (Absolon, 1994). Odběr okřehku a litorálních rostlin je vhodné provádět v srpnu nebo v září. Pro odběr zoobentosu je nejvhodnějším období počátek května do poloviny června, odběrový úsek musí vystihovat typický charakter toku, délka úseku by neměla přesáhnout 50m.
-	Srovnávací monitorovací lokalitou bude rybník Dehtář.
b)   Asimilačních orgánů lesních dřevin a mechorostů. 
-	Odběry bude prováděn v lokalitě Olešnický vrch.
-	Odběr asimilačních orgánů lesních dřevin a mechorostů se provádí standardní technologií používanou VÚLHM. 
-	U jehličnanů je nejvhodnější období od konce července do začátku února, u listnáčů (a modřínu) od konce července do konce srpna, u opadavých dřevin by se neměly odebírat vzorky listí, u něhož již dochází k barevným změnám před opadem.
-	Odběr mechorostů je vhodné provádět v srpnu nebo v září. Odběrová plocha by měla být umístěna v jehličnatém lese tak, aby nebyla přímo vystavena srážkám propadajícím mezi větvemi, vzdálena alespoň 300 m od hlavních silnic a obydlených oblastí a alespoň 100 m od vedlejších cest, samot a polí, umístěna mimo čerstvě vykácené paseky (do cca 3 let po těžbě) a nově vysázené kultury, velká zhruba jako čtverec 50 x 50 m.
Tabulka 6: Parametr a četnost měření  ekosystémů
Parametr	Fáze provozu	Četnost měření	
PCB, PAH,
Hg, Cd, Sb, As, Pb, Cr, Co, Cu, Ni, V, Sn
polychlorované dibenzodioxiny a dibenzofurany (v ng/I - TEQ TeCDD/g	před  zahájením stavebních prací	1 x	
	zkušební provoz	1 x ročně 
(nejdéle však 1 rok od doby odběrů provedených před jeho počátkem)	
	trvalý provoz	1 x 5 let
(první měření bude provedeno po prvním roce trvalého provozu)	

CH.4.2 Vzorky budou odebrány osobou vlastnící certifikát ke vzorkování. Při prvním odběru vzorků   bude provedeno zaměření odběrových míst s takovou přesností, aby následující odběry byly provedeny ze stejného stanoviště.

CH.5   Hluk
CH.5.1 Provozovatel v rámci zkušebního provozu prokáže  přímým měřením splnění limitu hluku z dopravy po silnici a hluku z technických zdrojů souvisejících s provozem spalovny na hranici nejbližšího chráněného prostoru, popř. na hranici ochranného pásma areálu v souladu s nařízením vlády č. 502/2002 Sb.
  
CH.6   Odpady z technologie
CH.6.1 Stanovení parametrů  
-	Vzorky  škváry a dnového popela  budou odebírány z prostoru mokrého odstruskovače.
-	Vzorky popílku z čištění spalin a reakčního  produktu  budou odebírány z příslušných technologických sil.

Tabulka  7: Parametr a četnost měření škváry, popela a popílku a reakčního produktu.
Odpad	Parametr	Četnost měření	

škvára, 
dnový popel

	V případě využití na povrchu terénu  
stanovení PCDD/PCDF a HCB  
včetně dalších obecně platných požadavků pro využití na povrch terénu 	4 x ročně ve zkušebním provozu 
1x  ročně v trvalém provozu 	
škvára, 
dnový popel	
V případě  uložení na skládku : 
stanovení PCDD/PCDF, PCB, PAH a HCB
včetně dalších  obecně platných požadavků pro jednotlivé skupiny skládek
	
4 x ročně ve zkušebním provozu 
1x  ročně v trvalém provozu	
popílek	stanovení PCDD/PCDF, PCB, PAH a HCB.
včetně dalších obecně platných požadavků pro jednotlivé skupiny skládek		
reakční produkt	stanovení PCDD/PCDF, PCB, PAH a HCB
včetně dalších obecně platných požadavků pro jednotlivé skupiny skládek

CH.6.2 1 x za 6 měsíců  bude stanovována úroveň vyhoření  (viz bod J.1) a analýza bude  prováděna   akreditovanou laboratoří.   

CH.7   Další monitoring
CH.7.1 Denně sledované ukazatele:
-	Funkčnost technického vybavení zařízení – vizuálně (bude upřesněno v IPŘ).
-	Kontrola havarijních  jímek – vizuálně.
CH.7.2 1 x ročně:
-	Ověření správnosti měření automatických systémů monitorování pro emise do ovzduší 
autorizovanou osobou.  
-	Na základě energetické bilance zařízení monitorovat úsporu neobnovitelných paliv (zemní plyn),  ke které dojde využíváním odpadu jako alternativního paliva.
CH.7.3 1 x za 2 roky:
-	U dieselgenerátoru zajistit prostřednictvím oprávněné osoby  měření účinnosti spalování, měření množství vypouštěných látek a kontrolu stavu spalinových cest a odstraňovat zjištěné závady. 
CH.7.4 1 x za 3 roky:
-	Kontrola funkce zařízení automatických systémů monitorování pro emise do ovzduší. 
-	Kalibrace automatických systémů monitorování pro emise do ovzduší provedené autorizovanou osobou pomocí paralelních jednorázových měření referenčními metodami.
CH.7.5 1 x za 5 let:
-	Provádět zkoušky těsnosti nádrží pro skladování závadných látek a jejich potrubních propojení.   

CH.8     Způsob zaznamenávání výsledků a vyhodnocení monitoringu
CH.8.1 Pokud bude na základě vyhodnocení výsledků monitoringu uvedených v bodech  CH.2.b)-CH.4 potřeba upravit jeho rozsah a četnost, provozovatel tak učiní po oznámení a odsouhlasení změny krajským úřadem. První vyhodnocení výsledků monitoringu bude předloženo po prvním roce trvalého provozu, tzn. minimálně po třech provedených  měřeních a dále po každém dalším měření. 
CH.8.2 Protokoly z měření a  data, zjištěná kontinuálním měřením emisí, budou archivovány minimálně po dobu 5 let.

J.         Opatření k minimalizaci dálkového přemisťování znečištění a k zajištění vysoké úrovně ochrany životního prostředí jako celku 
J.1      	Škvára a dnový popel po spálení odpadu musí obsahovat méně než 3 % celkového organického uhlíku nebo ztráta žíháním musí být menší než 5 % hmotnosti suchého materiálu.
J.2       Odděleně shromažďovat a nakládat se škvárou a popelem vznikajícími na roštech při spalování odpadu a popílkem zachycovaným při čištění spalin.  
J.3      	Spalování odpadu bude provozováno v souladu s Integrovaným provozním řádem, který byl projednány postupem v řízení o vydání integrovaného povolení a schválen krajským úřadem. Každá nezbytná změna IPŘ, zejména vyplývajících z plnění podmínek integrovaného povolení a výsledků zkušebního provozu, musí být předem projednána s krajským úřadem a poté v IPŘ zohledněna. Netýká se změn identifikačních údajů provozovatele, údajů o statutárních zástupcích a telefonních spojeních, jmen vedoucích pracovníků významných telefonních číslech (např. hasiči, záchranná služba, policie), údajů o sídlech příslušných orgánů veřejné správy, které budou pravidelně aktualizovány.
J.4      Plynová kotelna  bude   provozována v souladu s   provozním řádem podle  zákona o ovzduší, který byl projednán postupem v řízení o vydání integrovaného povolení a schválen krajským úřadem. Každá nezbytná změna PŘ, zejména vyplývajících z uvedení zařízení na spalování komunálního odpadu do provozu, musí být předem projednána s krajským úřadem a poté v  PŘ zohledněna. Netýká se změn identifikačních údajů provozovatele, údajů o statutárních zástupcích a telefonních spojeních, jmen vedoucích pracovníků významných telefonních číslech (např. hasiči, záchranná služba, policie), údajů o sídlech příslušných orgánů veřejné správy, které budou pravidelně aktualizovány.

K.        Postup vyhodnocování plnění podmínek integrovaného povolení
K.1    Celý roční monitoring, popsaný v bodech kapitoly CH.1-CH.6 tohoto rozhodnutí, včetně energetické bilance a  ekonomického srovnání dopravy a výpočtu úspory plynu bude za uplynulý kalendářní rok uzavřen závěrečnou zprávou, kterou zašle provozovatel v termínu do 31. března následujícího roku  krajskému úřadu a Obci Mydlovary. Závěrečná zpráva bude obsahovat souhrnné výsledky monitoringu, srovnání s emisními limity, předchozím měřením a komentářem. Kromě naměřených hodnot bude také proveden přepočet emisního faktoru jednotlivých znečišťujících látek v ovzduší na jednotku spáleného odpadu.
K.2     Závěrečná zpráva o funkci a monitorování zařízení v uplynulém roce bude rovněž zpřístupněna veřejnosti. Ve zprávě bude dále uveden výčet procesů a emisí do ovzduší a vody v porovnání s emisními limity.
K.3    Pokud nebudou vystupující  škvára  a dnový  popel certifikovány na výrobky, budou v  závěrečné zprávě  uvedeny důvody, které certifikaci zabránily.     
K.4	Před zahájením zkušebního provozu bude krajskému úřadu předložen doklad dle bodu B.13.
K.5     	Krajskému úřadu  budou před zahájením trvalého provozu předloženy tyto dokumenty:
-	Protokoly z měření dle bodu  B.2,
-	Splnění emisního parametru dle bodu B.5,
-	Výsledky zkoušek dle bodu B.7,
-	aktualizovaný „Plán opatření pro případ havárie“ dle bodu B.8.    

II.
Krajský úřad podle na § 44 odst. 2 zákona ruší pravomocná rozhodnutí nebo jejich částí, která se nahrazují integrovaným povolením :                      
1.	Rozhodnutí Krajského úřadu – Jihočeský kraj, odboru životního prostředí, zemědělství a lesnictví ze dne 25.8. 2003  čj. OZZL/5476/R/03/Ma, o povolení k vydání provozního řádu pro velký zdroj –  Výtopna Mydlovary, podle ustanovení § 11 odst.2 a § 17 odst. 2 písm. g) zákona č. 86/20002 Sb., o ochraně ovzduší a o změně některých dalších zákonů.
2.	Bod II. rozhodnutí Odboru ochrany životního prostředí Magistrátu města Č. Budějovice ze dne 14.5.2004, čj. OŽP 857-2/04/Sn/R, kterým bylo vodoprávním úřadem povoleno nakládání s povrchovými vodami – vypouštění povrchových vod z odlučovače ropných látek – podle § 8 odst. 1, písm. a) bod 5 zákona č. 254//2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů (dále vodní zákon).

      Odůvodnění

Krajský úřad – Jihočeský kraj obdržel dne 23.12. 2004   žádost provozovatele právnické osoby Jihočeská energetika, a.s.,  se sídlem Lannova 16,   České Budějovice, s přiděleným IČ 608 26 819, (dále též provozovatel), pro zařízení „Karolína Mydlovary, zařízení pro energetické využití odpadů“. Zařízení splňuje definici zařízení dle § 2 písm. a) zákona o integrované prevenci (dále též zákon o IP), neboť jeho technická a technologická jednotka je uvedena v příloze č.1 k zákonu o integrované prevenci v kategorii 5.2 - Zařízení na spalování komunálního odpadu o kapacitě větší než 3 t za hodinu. Provozovatel zaplatil dne 16.12.2004 poplatek, dle položky 96 písm. a) zákona č. 634/2004 Sb., o správních poplatcích, ve výši 30 000 Kč.
Žádost byla shledána neúplnou a dne 11.1. 2005 byl provozovatel, prostřednictvím společnosti Teploinvest CB s.r.o., která byla zmocněna k zastupování v řízení, vyzván k   doplnění žádosti a správní řízení  rozhodnutím přerušeno. 
Dne 13.1. 2005 bylo krajskému úřadu společným dopisem právnických osob Jihočeská energetika, a.s.  a E.ON Energie, a.s. ze dne 9.5. 2005 sděleno, že dnem 1.1. 2005 došlo ke vkladu části podniku, včetně investičního záměru na realizaci zařízení „Karolína Mydlovary, zařízení pro energetické využití odpadů“ a majetku s tím souvisejícího, společností Jihočeská energetika, a.s  do společnosti E.ON Energie, a.s, se sídlem Lannova 16, České Budějovice, s přiděleným IČ 260 78 201. Provozovatelem podle § 2 písm. k)  zákona o integrované prevenci se dnem 1.1.2005 tak stal E.ON Energie, a.s, který je v této věci právním nástupcem společnosti Jihočeská energetika, a.s.
Dne 9.5. 2005 byla žádost doplněna,  krajským úřadem posouzena jako úplná a dne 13.5.2005 podle § 8 odst. 1 zákona o integrované prevenci rozeslána k vyjádření účastníkům řízení, příslušným správním úřadům a odborně způsobilé osobě, kterou je CENIA, česká informační agentura životního prostředí se sídlem Kodaňská 10, Praha 10 (dále jen CENIA). 
	Současně zajistil krajský úřad zveřejnění stručného shrnutí na své úřední desce, úřední desce Obecního úřadu Mydlovary a na portálu veřejné správy.

Ve lhůtě stanovené v § 9 odst.1 zákona o integrované prevenci obdržel krajský úřad vyjádření:
-	Dne 7.6.2005 vyjádření KHS Jihočeského kraje se sídlem v Č. Budějovicích, čj.  3154/21/435/05/Dr. Duf ze dne 2.6.2005.
-	Dne 17.6.2005 vyjádření obce Mydlovary, č.j. 116/2005 ze dne 13.6.2005.
-	Dne 14.6.2005 vyjádření Jihočeského kraje, č.j. KUJCK 439/2005/OZZL ze dne 13.6. 2005.  
-	Dne 20.6.2005 vyjádření ČIŽP, OI České Budějovice, č.j. 02/IPP/04103/05/Vít-834 ze dne 16.6.2005
-	Dne 21.6.2005 vyjádření Magistrátu města České Budějovice – odboru životního prostředí,  č.j. OOŽP/5169/2005/Kre ze dne 20.6.2005.
Na základě zveřejnění žádosti  dle § 7 odst.1 písmene d) se úřadu v zákonné lhůtě přihlásili tito účastníci řízení: Sdružení Arnika, program Toxické látky a odpady Praha, Sdružení Jihočeské matky, Hnutí Duha, Sdružení Arnika – České Budějovice. Ve lhůtě stanovené v § 9 odst.1 zákona o integrované prevenci obdržel krajský úřad vyjádření:
-	Dne 7.7.2005   vyjádření Sdružení Jihočeské matky  ze dne 4.7 .2005. 
-	Dne 11.7.2005  vyjádření  Hnutí Duha  ze dne 8.7 .2005. 
-	Dne 27.6.2005  vyjádření Sdružení Arnika, program Toxické látky a odpady.   

Výše uvedená vyjádření byla v souladu se zákonem o integrované prevenci zaslána odborně způsobilé osobě.	
Vyjádření veřejnosti podle § 8 odst. 2 zákona o integrované prevenci nebylo doručeno.

Dne 6.9.2005 obdržel krajský úřad vyjádření č.j. 2331/264-AIP/05 ze dne 2.9.2005, které bylo zveřejněno na úřední desce krajského úřadu a na portálu veřejné správy. Současně bylo nařízeno ústní jednání k projednání žádosti o vydání integrovaného povolení, které se uskutečnilo 1.11.2005.
	K projednání žádosti bylo použito vyjádření odborně způsobilé osoby – CENIE, Agentury integrované prevence (dále též AIP)   k žádosti dle § 11 odst. 2 zákona o IP, které bylo v části týkající se popisu zařízení a návrhu závazných podmínek provozu upraveno a doplněno krajským úřadem tak, aby popis zařízení obsahoval všechny technické a technologické jednotky a všechny přímo spojené činnosti, které jsou předmětem řízení o vydání integrovaného povolení, a které vyplynuly z obsahu žádosti o vydání IP a ke kterým se váží navržené podmínky provozu. Dále provedl krajský úřad změny a doplnění navržených podmínek tak, aby byly v souladu se zákonem o IP, vycházely z použití nejlepších dostupných technik (BAT) a byla zajištěna vysoká úroveň ochrany ŽP jako celku. Zároveň bylo uplatněno hledisko kontrolovatelnosti a vymahatelnosti. Nekontrolovatelné a nevymahatelné podmínky, případně obecné povinnosti, vyplývající ze zvláštních právních předpisů, byly z návrhu vyjádření CENIE vypuštěny.
	Při návrhu závazných podmínek provozu vycházel krajský úřad dále z doručených vyjádření příslušných správních úřadů a účastníků řízení. Při své správní úvaze  se krajský úřad  opíral též o požadavky zvláštních právních předpisů, zejména ve vztahu k správním aktům, které budou integrovaným povolením (dále též IP) nahrazeny. Popis zařízení a všechny navržené závazné podmínky provozu byly jednotlivě projednány, během jednání vznesli účastníci ústního jednání připomínky, které tvoří přílohu protokolu a jsou vypořádány samostatně. Závazné podmínky provozu, tak jak byly projednány, jsou ze strany provozovatele technicky splnitelné. O ústním jednání byl v souladu s ustanovením § 22 zákona č. 71/1967 Sb., o správním řízení, ve znění pozdějších předpisů, sepsán protokol, který je součástí spisu ve věci žádosti o vydání integrovaného povolení.
	Závazné podmínky provozu byly stanoveny na základě projednání žádosti v souladu s ustanoveními  § 13 odst. 3 písm. d), odst. 4, 5 a 6, způsobem uvedeným v § 14 zákona o integrované prevenci.
        Ve vazbě na ustanovení § 13 odst. 5 zákona o integrované prevenci integrované povolení zahrnuje podmínky uvedené ve vyjádření příslušného orgánu ochrany veřejného zdraví a podmínky stanoviska k posouzení vlivů na životní prostředí. 
        Krajská hygienická stanice Jihočeského kraje se sídlem v Českých Budějovicích vyslovila ve svém vyjádření k žádosti souhlas, zdůvodnila jej  odkazem na souhlasné stanovisko o hodnocení vlivů na životní prostření, pravomocné územní rozhodnutí a údaji v žádosti, které jsou v souladu s  územním rozhodnutím. Tento souhlas však podmínila požadavkem na prokázání plnění limitu hluku v rámci zkušebního provozu, přímým měřením provedeným v souladu s nař. v1. č. 502/2000 Sb., v platném znění, na hranici nejbližšího chráněného prostoru, popř. na hranici ochranného pásma areálu. Tato podmínka byla  v plném rozsahu do integrovaného povolení zahrnuta (podmínka č. CH.5).
        Podmínky stanoviska k posouzení vlivů na životní prostředí byly IP zahrnuty, nebyly však převzaty doslovně, neboť byly upřesněny a konkretizovány dle požadavků zákona o integrované prevenci s ohledem na jejich kontrolovatelnost a vymahatelnost. 

Postupem v řízení o vydání integrovaného povolení bylo s odvoláním na § 53 zákona o integrované prevenci nahrazeno:
•	Rozhodnutí podle § 14 odst. 1 zákona č. 185/2001 Sb., o odpadech a o změně některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákon o odpadech“), kterým se uděluje souhlas k provozu zařízení k využívání odpadů a s jeho provozním řádem. Jedná se o zařízení k využívání odpadů – využití odpadu způsobem obdobným jako paliva nebo jiným způsobem k výrobě energie – kód R1 podle přílohy č. 3 k zákonu o odpadech. 
•	Rozhodnutí podle § 16 odst.3 zákona o odpadech, kterým se uděluje souhlas k nakládání s nebezpečnými odpady, neboť provozem zařízení budou vznikat nebezpečné odpady.
•	Vyjádření podle § 79 odst. 5, písm.  c) zákona o odpadech (v platném znění § 79 odst. 4 písm. b) zákona o odpadech), neboť se jedná o technickou a technologickou jednotku v režimu § 45 zákona o integrované prevenci, tzn. před vydáním stavebního povolení.

Proto ve vazbě na ustanovení § 13 odst. 6 zákona o integrované prevenci integrované povolení zahrnuje též podmínky, postupy a opatření, které by jinak  byly stanoveny na základě rozhodnutí, a vyjádření podle zákona o odpadech.  Ostatní ustanovení  zákona o odpadech a jeho prováděcích předpisů, tím nejsou dotčena. Jedná se o všechny obecné povinnosti vyplývající ze zákona o odpadech a jeho platných prováděcích předpisů, pokud nebyly na základě požadavků zákona o integrované prevenci zpřísněny, nebo stanoveny jinak. Tyto obecné povinnosti platí také v případě, že IP byly stanoveny další požadavky, např. vyplývající z Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 850/2004 (dále též Nařízení) v případě, že IP byly stanoveny další požadavky, které zabezpečují provoz zařízení s využitím BAT.
Postupem v řízení o vydání integrovaného povolení bylo  s odvoláním na § 53 odst. 3 zákona o ochraně ovzduší nahrazeno:
•	Rozhodnutí podle §17 odst. 1 písm. c)  zákona č. 86/2002 Sb., o ochraně ovzduší a o změně některých dalších zákonů (dále jen „zákon o ochraně ovzduší“), ve znění pozdějších předpisů,  kterým se uděluje povolení  stavby zvláště velkého zdroje znečišťování ovzduší a k její změně.  
•	Rozhodnutí podle §17 odst. 1 písm. d)  zákona o ochraně ovzduší,  kterým se uděluje povolení  ke zkušebnímu i  trvalému provozu zvláště velkého zdroje znečišťování ovzduší  a povolení  k    trvalému provozu  velkého zdroje znečišťování ovzduší. 
•	Rozhodnutí podle §17 odst. 2 písm. g)  zákona o ochraně ovzduší, kterým  se  uděluje  povolení  k vydání a změnám provozního řádu  zvláště velkého zdroje znečišťování ovzduší  a povolení  k vydání a změnám provozního řádu velkého zdroje znečišťování ovzduší podle §11 odst.2  zákona o ochraně ovzduší.     
•	Rozhodnutí podle §17 odst. 2 písm. c)  zákona o ochraně ovzduší,  kterým se uděluje povolení  ke spalování odpadu podle §18 odst. 1 zákona o ochraně ovzduší.  
	
Zařízení na spalování odpadů, popsané v bodě 1. tohoto rozhodnutí jako  technická a technologická jednotka uvedená v příloze č. 1 k zákonu o integrované prevenci, je zařazeno jako zvláště velký zdroj znečišťování ovzduší podle zákona o ochraně ovzduší a nařízení vlády č. 354/2002 Sb., kterým se stanoví  emisní limity a další podmínky pro spalování odpadu (dále jen nařízení vlády č. 354/2002 Sb.).
 „Výtopna Mydlovary“, uvedená  v bodě 2. tohoto rozhodnutí jako technická a technologická jednotka mimo rámec přílohy č. 1 k zákonu o integrované prevenci, je zařazena  jako velký stávající spalovací zdroj znečišťování ovzduší  podle  zákona  o ochraně ovzduší a nařízení vlády č. 352/2002 Sb., kterým se stanoví emisní limity a další podmínky provozování spalovacích stacionárních zdrojů znečišťování ovzduší, a je nedílnou součástí zařízení „Karolína Mydlovary“ jako záložní zdroj energie.
Dieselgenerátor, uvedený  v bodě 2. tohoto rozhodnutí,  je zařazen  jako malý spalovací zdroj znečišťování ovzduší  podle zákona  o ochraně ovzduší, je jednou z technologických jednotek mimo rámec přílohy č. 1 k zákonu o integrované prevenci, je nedílnou součásti zařízení „Karolína Mydlovary“.
Proto ve vazbě na ustanovení § 13 odst. 6 zákona o integrované prevenci integrované povolení zahrnuje též podmínky, postupy a opatření, které by jinak byly stanoveny na základě rozhodnutí podle zákona o ochraně ovzduší. Ostatní ustanovení  zákona o ochraně ovzduší a jeho prováděcích předpisů, tím nejsou dotčena. Jedná se o všechny obecné povinnosti vyplývající ze zákona o ochraně ovzduší a jeho platných prováděcích předpisů, pokud nebyly na základě požadavků zákona o integrované prevenci zpřísněny, nebo stanoveny jinak. Tyto obecné povinnosti platí také v případě, že IP byly stanoveny další požadavky, které zabezpečují provoz zařízení s využitím BAT.
Zařízení na spalování odpadů bude provozováno v souladu s Integrovaným provozním řádem, který byl zpracován podle zákona o odpadech a podle zákona o ochraně ovzduší. 
Postupem v řízení o vydání integrovaného povolení bylo s odvoláním na § 48 zákona o integrované prevenci nahrazeno:
•	Povolení k jinému nakládání s povrchovými vodami podle § 8 odst. 1 písm.a) bod 5 vodního zákona, k odvodu povrchových vod z odlučovače ropných látek, který je součásti zařízení „Karolína Mydlovary“. Jedná se o technickou  jednotku, pro kterou bylo vydáno stavební povolení a stanoveny podmínky pro provoz.
•	Souhlas podle § 17 odst. 1 písm. b) vodního zákona ke stavbě skladovacích nádrží na závadné látky, neboť se jedná o součást zařízení „Karolína Mydlovary“ před stavebním povolením.
•	Schválení „Plánu opatření pro případ havárie“ dle § 39 odst. 2 písm. a) vodního zákona.  
Proto ve vazbě na ustanovení § 13 odst. 6 zákona o integrované prevenci integrované povolení zahrnuje též podmínky, postupy a opatření, které by jinak byly stanoveny na základě rozhodnutí podle vodního zákona. Ostatní ustanovení vodního zákona, jeho prováděcích předpisů, tím nejsou dotčena. Jedná se o všechny obecné povinnosti vyplývající ze zákona o vodách a jeho platných prováděcích předpisů, pokud nebyly na základě požadavků zákona o integrované prevenci zpřísněny, nebo stanoveny jinak. Tyto obecné povinnosti platí také v případě, že  integrovaným povolením byly stanoveny další požadavky, které zabezpečují provoz zařízení s využitím BAT. 
Podmínky  integrovaného  povolení  byly stanoveny podle § 13 odst. 3 zákona o integrované prevenci,
při své správní úvaze krajský úřad vycházel též z relevantních ustanovení zvláštních právních předpisů a jejich prováděcích právních norem. 
Pokud není integrovaným povolením stanoveno podle zákona o integrované prevenci jinak, nejsou  ustanovení  zvláštních právních předpisů  dotčena.
Vzhledem k tomu, že jednou z technických a technologických jednotek zařízení je „Výtopna Mydlovary“, která je v provozu a byla pro ní vydána rozhodnutí dle zvláštních právních předpisů, je v části II rozhodnutí uveden výrok podle § 44 odst. 2 zákona o integrované prevenci o zrušení   pravomocného rozhodnutí, které je integrovaným povolením nahrazeno. Pro technickou jednotku „Odlučovač ropných látek“, bylo rozhodnutím příslušného vodoprávního úřadu vydáno stavební povolení, povolení k jinému nakládání s povrchovými vodami a stanoveny podmínky pro provoz. Proto byl v části II integrovaného povolení uveden výrok podle § 44 odst. 2 zákona o integrované prevenci o zrušení části tohoto rozhodnutí vodoprávního úřadu, které bylo integrovaným povolením (dále jen IP) nahrazeno.
Integrovaným povolením nebyla v souladu s ustanovením § 46 odst. 1 zákona o integrované prevenci nahrazena rozhodnutí, stanoviska, vyjádření a souhlasy, které byly podle zvláštních právních předpisů vydány nebo nabyly právní moci před nabytím právní moci územního rozhodnutí.  Krajský úřad z těchto rozhodnutí, stanovisek, vyjádření a souhlasů, které tvořily podklad pro územní rozhodnutí, podle § 46 odst. 2 zákona o integrované prevenci vycházel. Zejména o stanovisko posuzování vlivů na životní prostředí č.j. 400/1653/97/823/810/96, ze dne 9.6.1997 a rozhodnutí ČIŽP, OI České Budějovice č.j. 2/006507/96/Ko ze dne 4.9.1996, kterým byl vydán souhlas s umístěním stavby  spalovny. 
Povinnosti vyplývající z ustanovení zvláštních právních předpisů a správních aktů, které integrované povolení nezahrnuje, zůstávají dle § 46 odst. 3 zákona o integrované prevenci integrovaným povolením nedotčeny.

Vypořádání připomínek k žádosti podle § 13 odst. 5 zákona o integrované prevenci: 
ČIŽP, Oblastní  inspektorát  České Budějovice (ČIŽP) ve svém vyjádření zhodnotila žádost, konstatovala některé známé a v žádosti uvedené skutečnosti, upozornila na některé obecné zákonné povinnosti a také uplatnila požadavky na doplnění podmínek IP.
1)      Požadavek, aby stavba byla provedena dle předložené projektové dokumentace a  byly dodrženy parametry,  které jsou v této dokumentaci uvedeny a z kterých také vychází zpracovaná rozptylová studie a odborný posudek.  
Vypořádání připomínky:
Odkaz na projektovou dokumentaci, která byla v rámci řízení předložena a tvoří přílohu žádosti je ve výroku rozhodnutí v části - popis zařízení.  Podmínkami IP v kapitole B pak byly stanoveny další požadavky na parametry zařízení, které vychází z použití nejlepších dostupných technik. Zároveň byl stanoven požadavek na prokázání předepsaných parametrů zařízení měřením.

2)     	Byla uplatněna připomínka, že v žádosti o povolení provozu  již musí být přesně specifikován typ zařízení a  výrobce, přičemž v tomto případě nebyl konkrétní dodavatel výrobcem doposud vybrán a zařízení bude vyrobeno na zakázku jako kusová výroba.
Vypořádání připomínky:
Podle zvláštních právních předpisů, např. zákona o ochraně ovzduší, se žádost o povolení provozu předkládá před uvedením do provozu, či-li v době, kdy je konkrétní výrobce znám  a je specifikována konkrétní technologie. Podle zákona o integrované prevenci se žádost o integrované povolení předkládá v době před vydáním stavebního povolení, či-li v době, kdy konkrétní výrobce znám není. Přesná specifikace typu zařízení a konkrétní dodavatel technologie bude vybrán provozovatelem při respektování projektové dokumentace 
a závazných podmínek integrovaného povolení, které vychází z použití nejlepších dostupných technik, aniž by se předepisovalo použití jakékoliv konkrétní metody či technologie (§14 odst. 3 zákona o integrované prevenci). 

3)     Připomínka, že žádost neřeší otázku emisí pachových látek z prostoru bunkru, zejména v době, kdy nebude zařízení v provozu a kdy bude využíváno přímého odtahu vzdušiny z prostoru bunkru do komína; rozptylová studie se otázkou pachových látek vůbec nezabývá.
Vypořádání připomínky:
Plánovaná odstávka není běžným provozním stavem. Před plánovanou odstávkou bude množství uloženého odpadu v bunkru sníženo, čímž dojde k minimalizaci možného zápachu. Viz bod H.5.
Rozptylová studie slouží k posouzení vlivu provozu zdroje emisí na kvalitu ovzduší a k posouzení imisní situace. Kromě základních znečišťujících látek (NOx , SO2 , CO, TZL), mohou být řešeny i jiné znečišťující látky, pokud jsou zařízením vypouštěny. V případě zařízení na spalování odpadů byly uplatněny požadavky použití BAT a požadavek na prevenci znečištění, v případě pachových látek se jedná o požadavek na podtlak v prostoru bunkru, který zabrání úniku pachových látek při dodávce odpadů do zařízení a na dovoz odpadů v uzavřených dopravních prostředcích. Při uplatnění těchto opatření nejsou pachové látky emisí, kterou by bylo nutné  v rámci rozptylové studie řešit. V praxi se pachové látky (pokud jsou ze zařízení vypouštěny) modelují rozptylovou studií pomocí konkrétních  znečišťujících látek, jenž jsou  nositeli zápachu,  např. NH3. Pro modelování zápachu vznikajícího současným působením několika znečišťujících látek, jako je to v tomto případě,  není dosud zpracovaná a MŽP schválená  metodika, která by poskytovala věrohodné údaje nezatížené příliš velkou chybou.  
Při posuzování žádosti a stanovení závazných podmínek provozu vycházel krajský úřad též z doporučení referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF 7/2005), z kterého vyplývá, že zařízení na spalování odpadů, které jsou provozovány s uplatněním nejlepších dostupných technik (BAT), nejsou zdrojem zápachu. Na tuto skutečnost reflektuje také návrh novely Nařízení vlády 354/2002 Sb. Na základě výše uvedených skutečností nebyl IP stanoven emisní limit pro zápach.

4)    Připomínka, že některé odpady  např. odpady katal.čísel: 020203, 020304, 020501, 020701, 030307, 190805, 200201, 200303 nebudou v zařízení využívány, nýbrž odstraňovány ve smyslu ustanovení § 23 odst. 1 zákona o odpadech, a to vzhledem k tomu, že tyto druhy odpadů nelze využít jako palivo, nebo přídavné palivo.
Vypořádání připomínky:
Zákon o odpadech v § 23 odst. 1 uvádí podmínky, které musí být splněny, aby spalování odpadů mohlo být považováno za energetické využití odpadů, přičemž postačí, aby byly splněny podmínky uvedené pod písmenem a) nebo pod písmenem b). 
Krajský úřad zkoumal, zda při spalování odpadů nepotřebuje tento použitý  odpad po vlastním zapálení ke spalování podpůrné palivo a zda vznikající teplo se použije pro vlastní potřebu nebo potřebu dalších subjektů. Pro ověření tvrzení provozovatele, že spalování odpadů splní výše uvedené požadavky, požadoval krajský úřad jednak předložení výpočtu, na základě kterého bude provedena energetická bilance spalování odpadů, dále je podmínkou F.4 provozovatel každoročně povinen prokazovat plnění požadavků kladených na energetické využití odpadů.  

5)    Připomínka k provozním podmínkám: doba setrvání odpadu ve spalovacím zařízení je řízena nejen požadavkem, aby se plyn vznikající při procesu za posledním přívodem vzduchu ohřál nejméně na 850 °C po dobu nejméně 2 s, ale také požadavkem na dokonalé vyhoření resp. obsahem celkového organického uhlíku v popelu méně než 3 %, toto předložená dokumentace podrobněji neřeší.
Vypořádání připomínky:
         Zohledněno v bodě B.7; B.5; J.1.

6)      ČIŽP konstatovala skutečnosti ohledně předávání a přejímání odpadů, přičemž vstupující odpad bude možno dopravovat do zařízení po silnici nebo po železnici. Rozsah uplatnění (vzájemný podíl) silniční a železniční dopravy odpadu do zařízení nelze v současnosti přesně a jednoznačně stanovit, neboť je odvislý od ekonomických podmínek jednotlivých druhů dopravy v době zprovoznění zařízení (rok 2008). Předpokládá se, že vedle vyhovující železniční sítě (odpovídající stávajícímu rozsahu) bude v té době k dispozici také odpovídající silniční síť v oblasti Mydlovarska. V rámci podmiňujících investic projektu budou do zprovoznění Karolíny Mydlovary, zařízení pro energetické využití odpadů, realizovány dopravní stavby, které zajistí v krajním případě i dopravu všeho odpadu do zařízení po silnici, aniž by byly porušeny předpisy na ochranu zdraví obyvatel a životního prostředí. Umístění zařízení je výhodné právě proto, že je možné odpad dopravovat pomocí železniční dopravy. Z hlediska ochrany ovzduší je varianta dopravy veškerého odpadu po silnici značně nevýhodná, navíc, jak vyplývá z dokumentace, je doprava po silnici podmíněna realizací silničních staveb (obchvatů).
Vypořádání připomínky:
Doprava pouze po silnici je sice z hlediska ochrany ovzduší nejméně výhodná, byla však jako taková  procesem posuzování vlivů na životní prostředí prověřena a bylo pro ni vydáno kladné stanovisko, z kterého krajský úřad vycházel. Toto kladné stanovisko bylo podmíněno realizací doprovodných opatření, které jsou nyní realizovány. Realizace těchto opatření je podmínkou územního rozhodnutí pro stavební řízení. Požadavek na maximální možné využití železniční dopravy je uplatněn v bodě E.2 integrovaného povolení s tím, že provozovatel bude míru využití železniční dopravy každoročně dokladovat a zdůvodňovat.

7)      Požadavek na předávání a přejímání odpadů: doprava pouze uzavřenými kontejnery.
Vypořádání připomínky:
         Zohledněno v bodě E.3.

8)    Provozní podmínky: při najíždění se spalovací prostor (jeho vyzdívka) vyhřeje na zapalovací teplotu. Zavážení odpadu bude možné pouze při dosažení požadovaného teplotního režimu,  resp. předpokládáme, že se jedná o již zmíněných 850  oC.
Vypořádání připomínky:
         Zohledněno v bodě B.3 

9)     Připomínka k EL: dávkování adsorbentu na bázi AU - jakým způsobem bude určeno dávkované množství tohoto adsorbentu a jakým způsobem bude případně regulováno toto množství, koncentrace PCDD a PCDF bude určována pouze jednorázovým měřením, kontinuálně měřené koncentrace ostatních zneč. látek o ní nebudou v reálu vlastně vůbec nic vypovídat.
Vypořádání připomínky:
         V integrovaném povolení byl stanoven požadavek na katalytický rozklad  podmínkou B.4.  Adsorbent na bázi AU nebude aplikován. 

10)  Důležitou podmínkou provozování zařízení na čištění plynů je splnění požadavků na kvalitu odpadních vod z tohoto zařízení a tyto podmínky jsou součástí povolení příslušného vodoprávního úřadu k vypouštění odpadních vod do vod povrchových.
Vypořádání připomínky:
Připomínka není relevantní, technologie spalování a čištění spalin v zařízení je z hlediska                                                                                                                                                    technologických odpadních vod bezodpadová, nebude docházet k vypouštění technologických vod ze zařízení do recipientu.                                                           
11)   Připomínka k EL: na str. 64 je tabulka 8.1, která uvádí emise jednotlivých zneč. látek, pro které legislativa udává emisní limit, v této tabulce jsou uváděny odkazy, které však nejsou dále vysvětleny, takže z našeho hlediska je tabulka poněkud nepřehledná.
Vypořádání připomínky:                                                              
Připomínka k přehlednosti tabulky není ve vztahu k řízení  relevantní. V žádosti byly požadované údaje uvedeny.
Tyto údaje byly uvedeny ve formě, kterou prováděcí právní předpis k zákonu o integrované prevenci stanovil.

Magistrát města České Budějovice, odbor ochrany ŽP:
1)    V rámci programu monitoringu působení zařízení na jednotlivé složky životního prostředí se předpokládá provádění odběrů a vyhodnocení dnových sedimentů vybraných rybníků 
a Bezdrevského potoka, kde bude prováděna analýza odebrané vodní složky vzorku. Návrh monitoringu trvalého provozu předpokládá interval 5 let. Doporučujeme častější interval monitoringu trvalého provozu - např. 1 x za 2 roky.
Vypořádání připomínky:
Rozsah a četnost provádění odběrů a vyhodnocení dnových sedimentů vybraných rybníků 
a Bezdrevského potoka, které  navrhl provozovatel v žádosti vychází ze stanoviska EIA. Tyto údaje nemonitorují znečištění, které je emitováno zařízením, nýbrž stav lokality. Nebudou vypovídat o vlivu provozu zařízení na jednotlivé složky životního prostředí, budou však monitorovat znečištění v lokalitě, které může být zapříčiněno jinými vlivy než provozem zařízení. Na tuto skutečnost upozornila v rámci projednání žádosti AIP a uplatnila požadavek na upuštění od tohoto monitoringu. Provozovatel a obec Mydlovary jej pokládají vzhledem k místním podmínkám za potřebný a krajský úřad je toho názoru, že  četnost měření 1 x za 5 let během trvalého provozu je dostatečná. Pro porovnání bude provedeno 2 x měření před zahájením stavebních prací a 1 x ročně během zkušebního provozu. Trvalý monitoring bude optimalizován po vyhodnocení zkušebního provozu viz bod CH.8.1   

2)      V souvislosti s vydanými povoleními k nakládání s vodami - odběr a vypouštění odpadních vod do vod povrchových upozorňujeme na závěrečná a přechodná ust. zákona č. 254/2001 Sb., o vodách, ve znění zákona č. 20/2004 Sb. - " platnost povolení k odběru povrchových a podzemních vod, s výjimkou povolení k odběrům podzemních vod ze zdrojů určených pro individuální zásobování domácností pitnou vodou, a platnost povolení k vypouštění odpadních vod do vod povrchových nebo podzemních, která nabyla právní moci do 31. 12. 2001, zaniká nejpozději dnem l. ledna 2008, pokud nezanikne uplynutím doby, na kterou byla udělena, je-li tato doba kratší."
Vypořádání připomínky:
Odběr povrchových vod není realizován zařízením „Karolína Mydlovary“. Povolení není nahrazováno a není nahrazeno postupem o vydání  integrovaného povolení.

3)     Pokud se v blízkosti stavby a staveniště nacházejí vzrostlé dřeviny nebo souvislé keřové porosty a nezasahují přímo do stavby, budou před stavebními pracemi ochráněny a práce postupovány v souladu s ust. normy ČSN DIN 1 S 920, tzn. ochránění bedněním, min. vzdálenost výkopu od paty kmene stromu bude 2,5 m apod. Pokud jsou porosty situovány v prostoru stavby a nelze je žádným způsobem ochránit, bude dále postupováno dle ust. § 8 odst. 1 zákona, ve smyslu doprovodné vyhl. MŽP č. 395/1992 Sb. - tzn. zažádat příslušný  orgán ochrany přírody o povolení ke kácení.
Vypořádání připomínky:
         Zohledněno podmínkou B.14.

4)    Z hlediska  odclonění stavby od okolí doporučujeme podél východní strany objektu provést výsadbu s vhodným dřevinným i keřovým patrem tak, aby nedošlo k zásahu do ochranného pásma inženýrských sítí.
Vypořádání připomínky:
         Zohledněno podmínkou B.15.

5)     Při provozu spalovny komunálního odpadu Mydlovary je nutné postupovat tak, aby nedocházelo k poškozování okolních zemědělských pozemků nebo příznivých fyzikálních, biologických a chemických vlastností půdy.
Vypořádání připomínky:
         Obecná zákonná povinnost.

6)    Realizací záměru dojde k dotčení zájmů chráněných zákonem o lesích. Dle ust. § 58 odst. 4 zákona o lesích se souhlasy k rozhodnutím, která se dotýkají zájmů chráněných lesním zákonem podle § 14 odst. 2, rozhodnutí o odnětí pozemků pro plnění funkcí lesa nebo omezení využívání pozemků pro plnění funkcí lesa podle § l6 odst. 1 zákona o lesích nevydají podle tohoto zákona, pokud je jejich vydání nahrazeno postupem v řízení o vydání integrovaného povolení dle zákona o integrované prevenci.
Vypořádání připomínky:
         Záměrem nebudou dotčeny zájmy chráněné zákonem o lesích.

Obec Mydlovary:
1)      Obec Mydlovary nesouhlasí s výstavbou spalovny.
Vypořádání připomínky:
Rozhodnutím o vydání IP se stanovují závazné podmínky provozu zařízení. Stavební povolení bude předmětem samostatného stavebního řízení.  

2)    Kapacita spalovny je vzhledem k počtu obyvatel Jihočeského kraje (640 000) nadhodnocena a vzhledem k rozptýlenému osídlení se svoz neúměrně prodraží.
Vypořádání připomínky:
Rozhodnutím o vydání IP se stanovují závazné podmínky provozu zařízení pro v žádosti uvedenou kapacitu. Záměr je v souladu s Plánem odpadového hospodářství Jihočeského kraje, který byl schválen Zastupitelstvem kraje dne 14.9. 2004 usnesením č. 253/2004/ZK a jehož závazná část byla vyhlášena obecně závaznou vyhláškou Jihočeského kraje dne 18.9.2004 s účinnosti ode dne 2.11. 2004.
V roce 2001 bylo v Jihočeském kraji vyprodukováno více než 200 000 t komunálního odpadů, z toho přes 160 000 t bylo  odstraňováno skládkováním. 
Jedním z požadavků Plánu odpadového hospodářství Jihočeského kraje je snížení hmotnostního podílu odpadů ukládaných na skládky o 20% do roku 2010 ve srovnání s rokem 2000, s výhledem dalšího snižování. K roku 2005 se jedná cca o 49 000 t odpadů, které nebudou moci být ukládány na skládky.  V současné době není v Jihočeském kraji provozováno žádné zařízení, které by tento požadavek umožnilo splnit. 

3)      V předložené dokumentaci není řešeno ukládání zbytkového nebezpečného odpadu tzv. koláče. 
Vypořádání připomínky:
         Integrované povolení stanoví v bodě D.6 a D.7 podmínky pro nakládání se všemi druhy nebezpečných odpadů vznikajícími z hlavního technologického procesu,  včetně požadavků pro jejich ukládání na příslušnou skupinu skládky. Nebezpečný odpad tzv. filtrační koláč (jedná se o odpad vznikající čištěním technologických vod nebo v procesu vymývání kovů z popílku) v tomto procesu nevzniká.

4)     Využít prostor po bývalé elektrárně na spalovnu se jeví jako nešťastný z hlediska obyvatel, kteří v dané lokalitě žijí, znovu připomínáme že zdaleka nejsou ještě odstraněny stopy po činnosti bývalé chemické úpravny MAPE Mydlovary, po důlní činnosti dolu Svatopluk a zastaralé tepelné elektrárně Mydlovary.
Vypořádání připomínky:
Využití areálu bývalé výtopny pro spalovnu odpadů nebo jiné průmyslové zařízení je z hlediska toho, že se jedná o území nevyužité průmyslové zóny (brownfield), vhodným řešením. 
O umístění zařízení bylo rozhodnuto v územním rozhodnutí na základě stanoviska o hodnocení vlivů na životní prostředí (EIA).

5)	V Jihočeském kraji je v oblasti Mydlovar nejvíce zničené životní prostředí a umístěním
          spalovny se nedocílí žádného pozitivního efektu pro obyvatele okolních obcí.
Vypořádání připomínky:
Zařízení vzniká v objektu, které bylo dlouhodobě průmyslově využíváno. Projekt zařízení počítá s využitím stávajících objektů doplněných o nové objekty. K umístění zařízení bylo vydáno souhlasné stanovisko o hodnocení vlivů na životní prostředí (EIA), a bylo o něm  rozhodnuto v rámci územního řízení.
Umístěním  převážně na plochu bývalé skládky uhlí vedle stávající železniční vlečky je zajištěna návaznost na železniční dopravu,  napojení na příjezdovou silnici i na vnitrozávodní  komunikační systém, i možnost využití  stávajících objektů areálu E.ON Energie, a.s.,  pro  provoz zařízení. 

6)     V předloženém projektu není řešeno dotřiďování odpadů z Českých Budějovic.
Vypořádání připomínky:
Třídění odpadů je povinnosti původců odpadů. V případě obcí probíhá na základě systému nakládání s komunálním odpadem, který obec stanovila obecně závaznou vyhláškou.
Dotřídění odpadů v zařízení je řešeno podmínkou D.3 integrovaného povolení pro případ, že  bude po vstupní kontrole  v zařízení zjištěn odpad, který nelze v zařízení využít. 
Sdružení  ARNIKA – Program  toxické látky a odpady:
1)   Označení zařízení jako zařízení na energetické využití odpadu. Nesouhlasíme s takovýmto  označením. Obdobný případ řešilo MŽP v případě spalovny TERMIZO, a.s. v Liberci. 
V rozhodnutí č.j. 550/270/0VSS-VI/05/Hd bylo rozhodnuto, že z hlediska IPPC je nutno dodržovat terminologii zákona o integrované prevenci (či Směrnici rady), kdy v příloze 
I. je definováno zařízení pod bodem 5.2. Zařízení na spalování komunálního odpadu
 o kapacitě větší než 3 tuny za hodinu. Toto označení je jediným možným označením povolovaného zařízení, neboť zákon ani směrnice nezná "Zařízení na energetické využívání odpadu" ani jiná obdobná zařízení. Podle tohoto rozhodnutí MŽP je třeba povolované zařízení označit v souladu s přílohou 1 k zákonu č. 76/2002 Sb., o integrovaném prevenci.
Vypořádání připomínky:
Podle § 2 písm. h) zákona o integrované prevenci je integrovaným povolením rozhodnutí, kterým se stanoví podmínky k provozu zařízení, včetně provozu činností přímo spojených s provozem zařízení v místě, a které se vydává namísto rozhodnutí, stanovisek, vyjádření a souhlasů vydávaných podle zvláštních právních předpisů, pokud to tyto předpisy umožňují. 
Podle § 2 písm. a) zákona o integrované prevenci je zařízením technická jednotka uvedená v příloze č.1 nebo soubor souvisejících technických a technologických jednotek nacházejících se v jednom provozu, jestliže alespoň jedna z těchto jednotek je uvedena v příloze č.1 k zákonu  o integrované prevenci.
Vzhledem k tomu, že zařízení je tvořeno (dle § 2 písmene a) zákona o integrované prevenci) nejen technickou jednotkou uvedenou v příloze č. 1 k zákonu o integrované prevenci, nýbrž ještě dalšími technickými a technologickými jednotkami mimo rámec přílohy č. 1 k zákonu o integrované prevenci, není možné rozhodnutí omezit jen na povolení technické a technologické jednotky uvedené v příloze č. 1 k zákonu, tzn. omezit se v rozhodnutí jen na podmínky pro spalování odpadů, nýbrž je nutné stanovit podmínky také pro další technické a technologické jednotky mimo rámec přílohy č. 1 k zákonu o integrované prevenci, včetně provozu činností přímo spojených s provozem zařízení. 
Podle vyhlášky č. 554/2002 Sb., kterou se stanoví vzor žádosti o vydání integrovaného povolení, rozsah a způsob jejího vyplnění je  v kapitole „3. Informace vztahující se k vydání integrovaného povolení“, v podkapitole „3.1 Základní údaje“ nutné vyplnit také „název zařízení“  s poznámkou, že se uvádí výstižný název pro účely řízení o vydání integrovaného povolení, který by měl identifikovat činnosti, pro které se žádá o vydání integrovaného povolení. 
V kontextu výše uvedeného je zřejmé, že je na  provozovateli, jak si pro účely řízení zařízení označí. Vzhledem k tomu, že zařízení  tvoří v současné době provozovaná „Výtopna Mydlovary“, která slouží k výrobě tepelné energie, a která bude nahrazena technologickou jednotkou na výrobu tepelné a elektrické energie z odpadů, přičemž „Výtopna Mydlovary“ bude sloužit jako záložní zdroj energie pro případ, že nebudou spalovány odpady, pokládá také krajský úřad toto označení zařízení pro účely řízení o vydání integrovaného povolení za výstižné. Tento název  identifikuje výrobu energie z odpadů, což jsou činnosti, pro které se o integrované povolení žádá. Název zařízení také odpovídá hlavnímu předmětu činnosti provozovatele, kterým  je výroba energie.
Na tomto místě je nutné zdůraznit, že „název zařízení“ je identifikační údaj z žádosti, integrované povolení krajský úřad vydal na podkladě výsledků projednání žádosti pro zařízení, které je popsáno  ve výroku rozhodnutí dle § 13 odst.3 písm. c), přičemž vycházel ze žádosti uplatněné provozovatelem a z požadavků zákona o integrované prevenci. Závazné podmínky provozu byly stanoveny podle § 13 odst. 4, s uplatněním požadavků odst. 5 a 6 zákona o integrované prevenci..

2)     K tomu ještě doplňujeme, že z dopisu MŽP č. j. OODP/2622/04,  z 13.7.2004, viz příloha č. III/10 - nelze vyvodit závěr, že spalovna splňuje podmínky pro zařazení do kategorie zařízení pro energetické využití odpadů (energetických zdrojů).
Vypořádání připomínky:
Na základě obsahu výše uvedeného dopisu skutečně nelze vyvodit závěr, že „spalovna“ splňuje podmínky pro zařazení do kategorie zařízení pro energetické využití odpadů (energetických zdrojů). Zařízení je však definováno podle § 2 písm.a) zákona o integrované prevenci, závazné podmínky provozu jsou stanoveny podle § 13 odst. 4 zákona o integrované prevenci. Přestože krajský úřad rozhodl na základě zákona o integrované prevenci, při stanovení závazných podmínek provozu ve své správní úvaze vycházel též z požadavků zvláštních právních předpisů ve vazbě na správní akty, které  integrovaným povolením nahrazuje. Pro správnou interpretaci požadavků zvláštních právních předpisů si pak logicky musí krajský úřad definovat jednotlivé činnosti, které v zařízení probíhají  podle zvláštních právních předpisů a porovnat je rovněž s právními předpisy Jihočeského kraje a právními normami EU, včetně rozsudků evropského soudního dvora. Například za účelem zjištění, v jakém vztahu je zařízení „Karolína Mydlovary – zařízení na energetické využití odpadů“  k Plánu odpadového hospodářství Jihočeského kraje se krajský úřad zabýval úvahou, zda se jedná o zařízení na odstraňování odpadů, či o zařízení na energetické využití odpadů. Při této úvaze vycházel jednak  z ustanovení zákona č. 185/2001 Sb., o odpadech, konkrétně pak z ustanovení § 23 odst 1 tohoto zákona, jednak z judikatury Evropského soudního dvora. 
 Krajský úřad z tohoto důvodu zkoumal, zda při spalování odpadů nepotřebuje  použitý  odpad po vlastním zapálení ke spalování podpůrné palivo a zda vznikající teplo se použije pro vlastní potřebu nebo potřebu dalších osob. Pro ověření tvrzení provozovatele, že spalování odpadů splní výše uvedené požadavky, požadoval krajský úřad jednak předložení výpočtu, na základě kterého bude provedena energetická bilance spalování odpadů, dále je podmínkou F.4 provozovatel každoročně povinen prokazovat plnění požadavků kladených na energetické využití odpadů.  
Vzhledem k tomu, že judikatura evropského soudního dvora vyžaduje pro splnění požadavků na energetické využití odpadů rovněž skutečnost, že v zařízení bude nahrazena energie z fosilních paliv energií z odpadů, zabýval se krajský úřad také touto úvahou. Vzhledem k tomu, že v zařízení dojde k náhradě energie z fosilních paliv energií vzniklou spalováním odpadů, splňuje zařízení také tyto požadavky. Pokud nebude spalován odpad, budou smluvní dodávky tepla zajištěny  „Výtopnou Mydlovary“, která energeticky využívá zemní plyn. Úsporu fosilního paliva požaduje krajský úřad každoročně dokládat. Požadavek na úsporu surovin je jedním z účelů zákona o integrované prevenci.

3)     Spalovny jsou uvedeny ve Stockholmské úmluvě jako významný zdroj emisí polychlorovaných dibenzo-p-dioxinů a dibenzofuranů (dále jen dioxiny). Tyto látky jsou nebezpečné mimo jiné také tím, že jsou schopny transportu na veliké vzdálenosti. Nelze proto konstatovat, že spalovna nemá přeshraniční vlivy. Tyto vlivy je proto nutné na základě aktuální rozptylové studie posoudit.
Vypořádání připomínky:
Spalování odpadů obecně může být významným zdrojem dioxinů. Aby tomu tak nebylo, musí být uplatněna taková technologie spalování odpadů, která splňuje požadavky BAT. Použitá technologie splňuje tyto požadavky a stanovené závazné podmínky provozu minimalizují negativní vliv zařízení  na životní prostředí. Dioxiny budou eliminovány pomocí katalytického rozkladu. Zařízení proto nebude mít přeshraniční  vliv.

4)    Podle kapitoly 10.7 se uvažuje s využitím škváry a strusky ze spalovny. Od 1. ledna 2005 však platí nové technické návody pro činnosti autorizovaných osob při posuzování shody stavebních výrobků podle nařízení vlády č. 163/2002 Sb. (TN 09.14), které použití odpadu ze spaloven tímto způsobem nedovolují.
Vypořádání připomínky:
Základním požadavkem zákona o integrované prevenci je prevence znečištění a zabránění přenosu znečištění z jedné složky životního prostředí do druhé. Na základě tohoto principu je podmínkou B.12 integrovaného povolení stanoven požadavek na předcházení vzniku odpadů, který spočívá, mimo jiné, v povinnosti provozovatele vždy (po vyloučení nebezpečných vlastností odpadů) se zabývat možností certifikace na výrobek. Pokud odpad nevyhoví požadavkům kladeným na výrobek, je dále provozovatel povinen hledat pro tento odpad možnost využití. Teprve v případě, že odpad nevyhoví požadavkům zvláštních právních předpisů na využití, lze jej odstranit.
V připomínce citovaný právní předpis ve vazbě na technický návod pro činnosti autorizovaných osob nedovoluje certifikovat na výrobek popílek z čištění spalin, nikoli však škváru a dnový popel. Pokud tyto odpady splní požadavky kladené na výrobek, bude sníženo množství vznikajících odpadů.

5)	Podle kapitoly 10.8. se uvažuje s odstraňováním odpadů ze spalovny pomocí smluvních partnerů. Upozorňujeme, že  Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 850/2004, které má do konce roku 2005 přijmout pro vybrané odpady limity, které ovlivní způsob nakládání s nimi.
Vypořádání připomínky:
         Požadavky citovaného Nařízení jsou uplatněny v podmínce D.6.
	
6)     Současně upozorňujeme na špatnou praxi nakládání s popílky ze spaloven v ČR, které mimo jiné z velké části končí v mydlovarských lagunách. Ve stanovisku EIA je uvedena podmínka, která zbytky z čištění spalin ukládat na odkaliště Triangl a do kalojemů bývalého Diama MAPE zakazuje. Je tak zakázáno i pro jiné spalovny - viz rozhodnutí OÚ České Budějovice č.j. 10050/98/02-231/2Si, 10051/98/02-231/2-Si, 10052/98/02-231/2-Si a 661 7/01102-23 1/2-Si, vše platné od 1. února 2002, ale přesto se tak dělo či děje. Žádáme, aby v podmínce k integrovanému povolení byla takováto praxe zakázána a aby tuto podmínku musel provozovatel uplatňovat v rámci dalších smluvních vztahů.
Vypořádání připomínky:
Zohledněno v podmínkách D.6, D.7 a D.9.
	
7)      Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. ES/85012004 o persistentních organických látkách a o změně směrnice 79/117/EHS, které vstoupilo v platnost 29. dubna 2004, stanovuje povinnost původcům odpadů, v nichž se POPs vyskytují, zjišťovat složení a množství vyjmenovaných látek, na jejichž základě bude s těmito odpady nakládáno. Na základě tohoto nařízení má provozovatel povinnost informovat příslušné orgány státní správy o množství POPs, které předávají. Protože spalovna neprodukuje odpadní vody s POPs, týká se toto ustanovení pouze odpadů. Sledovat je třeba PCDD/Fs, PCB, HCB a PAHs. 
 Vypořádání připomínky:
Zohledněno v bodě D.6. 

8)  Rozsah sledovaných znečišťujících látek, které spalovny vypouští, musí odpovídat také požadavkům Integrovaného registru znečištění (IRZ), jehož emisní prahy stanovující ohlašující povinnost, jednotlivá zařízení v některých parametrech překročí. Proto bude muset spalovna některé další látky sledovat i v emisích do ostatních složek. Z hlediska POPs se jedná o emise PCB, HCB a PAHs do ovzduší.
Vypořádání připomínky:
	Jedná se o obecnou zákonnou povinnost.
Podle BREF 7/2005 jsou emise perzistentních organických látek do ovzduší ze spaloven, které jsou provozovány s využitím BAT na obecně velmi nízké úrovni, a emisní limity pro tyto látky nejsou stanoveny. Jelikož množství emisí PCB a PAH je ovlivněno technologiemi používaných pro dioxiny a  vzhledem k plánované redukci dioxinů pomocí katalytického rozkladu, krajský úřad  nestanovil povinnost měření emisí POPs do ovzduší pro účely zjištění, zda jsou překračovány. Z dokumentu BREF vyplývá, že technologie, které ovlivňují množství PCDD/F ovlivňují také množství emisí POPs. 

9)     Asi zbytečně upozorňujeme, že aby měl monitoring smysl, musí být výsledky porovnatelné s místy z jiných lokalit a vzorkování musí být provedeno stejnou metodikou. V ČR byla provedena inventarizace POPs a vypracován způsob monitorování zátěže na našem území. Monitoring POPs v okolí spalovny Karolína, by měl z tohoto monitoringu vycházet, případně se do něho začlenit. Např. by k tomu šel využít bazální monitoring zemědělských půd ap. Popis monitoringu lze nalézna httD://www.recetox.muni.cz/proiektv/ Unido/narodniinventura Pops. htm. Jedině začleněním do takovéhoto systému lze odstranit pozdější možné pochybnosti o zdroji znečištění a zjednoduší se i způsob vyhodnocení získaných dat. Kromě půd lze monitorovat sedimenty, mechy, jehličí ap. První odběr by měl být proveden před uvedením spalovny do provozu.
Vypořádání připomínky:
Monitoring POPs  sedimentů, půd, mechorostů, jehličí atd. bude  prováděn (viz body CH.3 a CH.4 IP) v souladu s požadavky stanoviska EIA. Smyslem tohoto monitoringu je  sledovat stav lokality v dlouhodobém výhledu v souvislosti s  provozem  zařízení, neklade si za cíl začlenit se do výše uvedeného projektu, jehož cílem je monitoring zátěže ČR.

10) V žádosti nejsou stanoveny žádné cíle dalšího snižování emisí jak do ovzduší, 
tak do odpadů. Spalovna má produkovat poměrně vysoké množství tuhých odpadů. Dobré spalovny produkují  množství tuhých odpadů v rozmezí cca 10-25 % spáleného odpadu. Navržená spalovna je na horní hranici.
Vypořádání připomínky:
Zařízení je navrženo v souladu s BAT. Pro snížení množství odpadů byl v bodě B.5 stanoven požadavek na parametr zařízení tak, aby došlo k snížení zbytkové koncentrace celkového organického uhlíku (TOC) v popelových zbytcích pod 2 % hmotnostní, což je požadavek ještě o 1 % přísnější, než udává dokument BREF. V bodě B.12 byl pak stanoven požadavek předcházení vzniku odpadů  certifikací na výrobek.
Cíle dalšího snižování emisí jsou ve vztahu k zařízení před stavebním povolením nerelevantní, neboť požadavek na parametry zařízení na úrovni použití BAT je stanoven integrovaným povolením. Dojde-li k takové změně v BAT, která umožní významné snížení emisí bez vynaložení pro provozovatele zařízení ekonomicky neúnosných nákladů na jejich zavedení, provede krajský úřad kontrolu zařízení a vyzve provozovatele k podání žádosti o změnu IP.

Sdružení Jihočeské matky:
1)      Především považujeme za nepřijatelné, že předkladatel žádosti označuje spalovnu komunálního odpadu jako zařízení na energetické využití odpadu. Takové matení pojmů je v rozporu se závaznou terminologií zákona o integrované prevenci, jež definuje zařízení na spalování odpadu o kapacitě větší než 3 tuny za hodinu, přičemž zákon ani k němu vydaná směrnice nezná pojem "Zařízení na energetické využívání odpadu", který by mohl evokovat oprávněnost dovozu odpadu ze zahraničí jako energetickou surovinu. V tomto smyslu před časem rozhodlo také Ministerstvo životního prostředí ve věci spalovny Termizo v Liberci, kdy shledalo, že povolované zařízení je nutno označit v souladu s přílohou 1 zákona o integrované prevenci č. 76/2002 Sb., neboť nesplňuje podmínky pro zařazení do kategorie zařízení pro energetické využití odpadů (tedy energetických zdrojů).
Vypořádání připomínky:
Provozovatel neoznačil „spalovnu“ jako zařízení pro energetické využití, nýbrž celé  zařízení, kde spalování odpadů je jednou z činností, respektive jednou z technických a technologických jednotek. Viz vypořádání připomínek č.1 a 2 Sdružení ARNIKA.

2)   Nejasnosti jsou také v kapitole, jež se zabývá nakládáním s odpady ze spalovny, vzniklými spalovacím procesem. Podle ní se uvažuje o dalším využití škváry a strusky ze spalovny, což je v rozporu s technic kými předpisy pro činnost autorizovaných osob při posuzování výrobků a surovin podle nařízení vlády č. 163/2002 Sb., které platí od ledna 2005. Tyto předpisy uvažované využití odpadu ze spalovny dle kapitoly 10.7 dokumentace k "Žádosti" nedovolují. Dále se v kapitole 10.8 dokumentace uvažuje s odstraňováním zbytkových odpadů ze spalovny prostřednictvím smluvních partnerů. Nařízení Evropského parlamentu č. 850/2004, jímž mají být přijaty do konce roku 2005 pro vybrané kategorie odpadů limity ovlivní způsoby nakládání s těmito odpady natolik, že výše uvedený záměr zřejmě nebude možný.
Vypořádání připomínky:
Viz vypořádání připomínky č. 4 a 5 Sdružení ARNIKA.

3)  V současnosti dochází v České republice k nepřijatelnému zacházení s odpady 
ze spaloven, jejichž část končí např. v lagunách po zpracování uranové rudy 
v Mydlovarech. Ve stanovisku vydaném Ministerstvem životního prostředí v procesu EIA ke spalovně Mydlovary je však stanovena závazná podmínka, jíž se zakazuje ukládání zbytků z čištění spalin na odkaliště Triangl a do kalojemů bývalého závodu Diamo MAPE Mydlovary. Pokud by tedy v případě vydání integrovaného povolení bylo dosavadní výše uvedené ukládání zbytkového odpadu ze spalovny povoleno, bylo by takové povolení nezákonné. Požadujeme proto, aby v případě vydání integrovaného povolení byla tato záležitost ošetřena závaznou podmínkou, jež by podobnou praxi zakazovala a aby provozovatel spalovny měl povinnost tuto podmínku uplatňovat v případě dalších smluvních vztahů.
Vypořádání připomínky:
Viz vypořádání připomínky č. 6  Sdružení ARNIKA. 

4)  Za problematickou lze označit část, jež se zabývá velmi nedostatečně znečištěním
 z dopravy, přičemž se uvažuje s dovozem netříděného komunálního odpadu z území celých jižních Čech, event. při nenaplnění kapacity i z dalších regionů České republiky. To předpokládá výrazný nárůst kamionové dopravy (provozovatel spalovny neuvažuje o využití stávající železniční vlečky ani o výstavbě třídících zařízení v jednotlivých bývalých okresech, jež by celkový objem přepravovaného odpadu zmenšila). Vlivy škodlivých emisí a hluku z těžké nákladní dopravy byly sice posuzovány v rámci procesu EIA v roce 1998, vzhledem k zastaralosti údajů z dokumentace EIA (tehdy uváděné údaje o stávající dopravní zátěži pocházely ze statistických čísel, zjišťovaných po roce 1990, tedy dnes již nejméně 10 let starých) je však nezbytné znovu se velmi zevrubně těmito vlivy zabývat a vycházet přitom z aktualizovaných údajů.
Vypořádání připomínky:
Provozovatel uvažuje s využitím železniční dopravy. Míra využití se bude odvíjet od zejména ekonomických možností provozovatele – viz podmínka  E.2.
Pro účely řízení o vydání integrovaného povolení se provozovatel touto problematikou zabýval a jako přílohu žádosti doložil novou studii, která vycházela z aktualizovaných údajů a která potvrdila závěry procesu EIA. 
				
5)     Ke kapitole týkající se monitoringu emisí podotýkáme, že nařízením Evropského parlamentu a Rady č. ES/850/2004 o perzistentních organických látkách, které vstoupilo v platnost v dubnu 2004 a jímž došlo ke změně směrnice 791117/EHS, byla stanovena povinnost původců odpadu, v nichž se výše uvedené POPs vyskytují, zjišťovat složení a množství vyjmenovaných látek, na jejichž základě bude možno s těmito látkami nakládat. Tímto nařízením se stanovuje povinnost provozovatele informovat dotčené orgány státní správy o množství POPs, které je předáváno k dalšímu nakládání. Také dle závazných předpisů Integrovaného registru znečištění (IRZ) musí spalovny sledovat limity rozsahu znečišťujících látek, které vypouštějí, pokud překročí jednotlivá zařízení v některých parametrech emisní prahy, stanovující ohlašovací povinnost. Spalovna bude muset některé další látky sledovat také z hlediska emisí do ostatních složek (z hlediska perzistentních organických látek se jedná např. o emise PCB, HCB a PAHs do ovzduší).
Vypořádání připomínky:
Zohledněno podmínkami IP CH.6 a K.2. Viz připomínka č. 8 Sdružení Arnika.

6)  Za závažný nedostatek považujeme také, že předložená dokumentace k "Žádosti" 
si nestanovuje žádné cíle k dalšímu snižování emisí a dalších znečišťujících látek. Předpokládá např. značné množství tuhých zbytkových odpadů, přičemž je na alarmující horní hranici povolených limitů (jimiž je v současné době rozmezí 10 - 25 % spalovaného odpadu).
Vypořádání připomínky:
Viz vypořádání připomínky č. 10 Sdružení Arnika.

7)     Biomonitoring v okolí mydlovarské spalovny by měl vycházet ze systému, jenž byl vypracován pro monitorování zátěže na území České republiky na základě inventarizace POPs v ČR. Výsledky monitoringu by měly být porovnatelné s výsledky z jiných lokalit a také odběr vzorků by měl být prováděn stejnou metodikou, pokud mají být získány relevantní údaje. Počáteční odběry by měly být provedeny ještě před uvedením spalovny do provozu včetně zkušebního. Pouze tímto postupem lze předejít případným pochybnostem o zdrojích znečištění, a zpřehlední se tím také způsob vyhodnocení všech získaných údajů.
Vypořádání připomínky:
Viz. vypořádání připomínky č. 9 Sdružení  Arnika.
8)     	Předložená dokumentace konstatuje, že provoz spalovny nebude mít žádné přeshraniční vlivy. To však nelze takto jednoznačně definovat, tyto vlivy je nezbytné na základě rozptylové studie řádně posoudit, neboť spalovny jsou v tzv. Stockhohnské úmluvě uvedeny jako významný zdroj emisí polychlorovaných dibenzo-p-dioxinů a dibenzofuranů. Tyto nebezpečné látky jsou schopny transportu na velké vzdálenosti.
Vypořádání připomínky:
Technologie spalování odpadů v zařízení splňuje požadavky BAT. Použitá technologie čištění spalin bude minimalizovat vliv zařízení na ŽP a dle doložených podkladů nebude   ovlivňovat ŽP okolních států.  Dioxiny budou eliminovány pomocí katalytického rozkladu, technologie, které ovlivňují množství PCDD/F ovlivňují také množství emisí POPs.
Viz vypořádání připomínky č. 3 Sdružení Arnika.

9)      Dále by také měly být posouzeny přeshraniční vlivy případného dovozu komunálních odpadů ze zahraničí, které v současné době naše zákony neumožňují, v případě změny zákona by však přeshraniční vlivy (nárůst emisí škodlivin a hluku z kamionové dopravy odpadu)  hrály nezanedbatelnou roli.
Vypořádání připomínky:
V současné době nelze spekulovat o možnosti dovozu odpadů ze zahraničí.
(pozn.: množství odpadů dopravovaných do zařízení je limitováno kapacitou zařízení, která je max. 100 000 t odpadů/rok. Vliv dopravy na životní prostředí byl posouzen pro přepravu 100 000 t odpadů/rok po silnici.)

10)  Ze všech výše uvedených důvodů nesouhlasíme s vydáním integrovaného povolení, neboť předložená dokumentace vykazuje závažné nedostatky, na jejichž základě nelze objektivně posoudit všechna rizika.
Vypořádání připomínky:
 Žádost projednaná postupem v řízení o vydání  IP byla úplná a neobsahovala žádné nedostatky.
 
11)  Pokud bude integrované povolení i přes námi uvedené výhrady vydáno, požadujeme,
 aby veřejnost včetně občanských sdružení byla přizvána k předstihovému monitoringu
 a aby bylo konkrétně definováno, jak bude probíhat občanská kontrola provozu spalovny.
Vypořádání připomínky:
O výsledcích veškerého monitoringu včetně předstihového bude veřejnost informována (viz podmínky K.1 a K.2). 
Hnutí Duha:
1)	Spalování komunálního odpadu (KO) ve spalovnách KO je odstraňování odpadu nikoli jeho energetické využití. Tento výklad potvrdil také dopis MŽP, který je součástí příloh k žádosti (OODP/2622/04, z 13. července 2004). V dopise je sice proklamováno, že: „…uvedené zařízení lze považovat za zařízení k energetickému využívání odpadů,“ avšak věta se týkala energetického zdroje Karolína Mydlovary, „ve kterém se předpokládá náhrada fosilních paliv (hnědé uhlí) alternativními palivy na bázi komunálních odpadů…“. V dopise se dále uvádí: „Zákon č. 86/2002 Sb., o ochraně ovzduší, v platném znění stanoví v § 3 odst. 2, že jako palivo nelze použít odpad.“. Přitom podle §4 zákona o odpadech je energetickým využitím odpadů použití odpadů „hlavně způsobem obdobným jako palivo…“ Přesto v žádosti investor opakovaně chybně uvádí, že směsný komunální odpad je palivem pro výrobu energie.
Vypořádání připomínky:
Viz. vypořádání připomínky č. 2  Sdružení Arnika.
Na doplnění uvádíme, že krajský úřad při své správní úvaze vycházel z ustanovení § 23 odst.1 písm. a), nikoli písm. b) zákona  o odpadech. Podmínky uvedené pod písmeny a) a b) neplatí současně. Odpad není využíván jako palivo, nýbrž způsobem obdobným jako palivo, v souladu s § 4 zákona o odpadech.

2)      Náš názor je dále založen na precedenčním rozhodnutí MŽP k integrovanému povolení ve věci spalovny v Liberci, tiskových prohlášeních MŽP a rozhodnutími Evropského soudního dvora, který v rozsudku 6/00 uvádí: „využití je v principu proces, kdy odpady slouží jako užitečná náhrada jiných materiálů, které mohly být použity pro stejný účel“. Ve spalovně spalované odpady přímo nenahrazují jiné pálené materiály. V rozsudku 458/00 se v § 41 konkrétně uvádí: „Přeprava odpadů ke spálení v zařízení navrženém k odstraňování odpadů [spalovna odpadů] nemůže být považováno za využívání odpadů, a to i tehdy, pokud je část nebo všechno teplo ze spalování využito.“ Dále Evropský soudní dvůr dodává, že hlavní vlastnost operace využití odpadů spočívá v tom, že jejím hlavním cílem je, aby odpady nahradily použití jiných materiálů, které měly plnit tuto funkci, což umožňuje zachovávat přírodní zdroje. Spalování odpadů je tedy operací využití odpadů, pokud je jejím hlavním cílem, aby odpady byly prostředkem na výrobu energie nahrazující použití zdroje primární energie, který měl plnit tuto funkci. Spalovny jsou však postaveny za účelem pálení odpadů, a nejsou tedy zařízeními k energetickému využívání odpadů.
         Spalovna by nenahradila hnědé uhlí (to již nahradil zemní plyn), ale nenahradila by ani aktuální zdroj – zemní plyn. I v případě existence spalovny by stále docházelo k významné spotřebě zemního plynu z tohoto zdroje. Jednak roční doba provozu spalovny v záměru činí pouze 6000 h/rok = 250 dní/rok, což znamená, že zbývající část roku musí závazky v dodávce tepla investor plnit dosavadním zdrojem (zemním plynem), a jednak provoz samotné spalovny si vyžádá významnou spotřebu zemního plynu. Projektová dokumentace spalovny, pak uvádí spotřebu zemního plynu ve spalovně na 240.000 m3/rok.
Vypořádání připomínky:
V zařízení energeticky využívané odpady nahradí v kotelně spalovaný zemní  plyn. Vysokotlaká přehřátá  pára vzniklá při spalovacím procesu bude odvedena z bubnu kotle do parní turbiny. Energie páry je předávána v expanzní a kondenzační části turbiny, přičemž z expanzní části je odvedena nízkotlaká pára. Nízkotlaká pára bude využita jako centrální zdroj tepla pro město Zliv,  podnikatelské subjekty v lokalitě (Agropodnik  Mydlovary, Setuza - výroba bionafty, atd.) a pro otápění provozu zařízení. Předpokládá se, že provozem zařízení se vyrobí 60GWh energie za rok a 231 000 GJ  tun páry ročně. Spalováním odpadů dojde k náhradě 4,2 mil. m3 zemního plynu za rok.

3)   Zařízení rovněž nenaplňuje ustanovení § 23 odst. 1 písm. a)  zákona č. 185/2001 Sb., 
o odpadech, kdy za energetické využití odpadů se spalování odpadů považuje pouze tehdy, jestliže použitý odpad nepotřebuje po vlastním zapálení ke spalování podpůrné palivo. V žádosti investora se opakovaně uvádí podstatně širší použití podpůrného paliva – zemního plynu: např. str. 12: „Najíždění a odstavování procesu spalování a energetická podpora při provozu,“ nebo str. 19: „Dále budou hořáky (pozn. přívod zemního plynu) používány jako podpůrný zdroj pro zajištění minimální teploty 850 °C ve spalovacím prostoru v průběhu spalování.“ atd.
Vypořádání připomínky:
Výhřevnost komunálního odpadu se pohybuje mezi 8 až 12 MJ/kg. Tato výhřevnost je srovnatelná s výhřevností polenového dřeva (14 MJ/kg). Minimální hranicí pro spalování tuhého odpadu bez přívodu podpůrného paliva je výhřevnost odpadu 3,600 MJ/kg. Z těchto údajů vyplývá, že komunální odpad je schopen po zapálení sám hořet. Dle nařízení č. 354/2002 Sb. musí být každá linka spalovny vybavena alespoň jedním pomocným hořákem, který automaticky udržuje teplotu ve spalovací komoře za posledním přívodem vzduchu na hodnotě 850 oC. Této teploty musí být dosaženo ještě před vložením odpadu do spalovací komory a musí být udržována do doby, dokud se ve spalovací komoře nachází nespálený odpad. Zemní plyn nebude využíván pro spalování odpadu, ale pro zajištění minimální teploty 850 oC ve spalovacím prostoru. 

4)    Je tedy potřeba změnit odkazy na energetické využívání odpadů v celém textu žádosti. Dále je třeba upozornit na to, že pokud by mělo být zařízení v rozporu se zákonem
 o odpadech a rozsudcích evropského soudního dvora prohlášeno za zařízení 
na energetické využití bude, nutné posoudit vliv zařízení na životní prostředí, které přesahuje hranice České republiky. Dovážet odpady do zařízení na energetické využívání odpadů je podle evropských norem umožněno. Odpady by se zcela jistě dovážely, neboť nakládání s odpady v Rakousku je mnohem nákladnější, než by to bylo ve spalovně Mydlovary.
Vypořádání připomínky:
Za zařízení s přeshraničním vlivem se považuje zařízení, jehož provoz může významně  nepříznivě ovlivnit životní prostředí sousedního státu (§8 odst. 1 písmeno d) zákona), nikoliv že zařízení přesahuje hranice tohoto státu. Zařízení nepřesahuje hranice správního obvodu obce Mydlovary, doprava po silnici byla vyhodnocena pro kapacitu 100 000 t/rok, vliv provozu zařízení na životní prostředí byl posouzen pro úroveň znečištění, které umožňují zvláštní právní předpisy, tzn. pro znečištění vyšší, než které bude zařízením skutečně produkováno. Požadavky na parametry zařízení byly stanoveny integrovaným povolením přísněji. Zároveň byla stanovena povinnost prokázat splnění předepsaných parametrů. Viz bod K.5 IP.
	
5)  Projektovaný záměr investora na výstavbu velké spalovny komunálních odpadů není 
v souladu s Plánem odpadového hospodářství Jihočeského kraje (POH kraje), který byl schválen dne 14. 9. 2004 jako obecně závazná vyhláška, ani s Plánem odpadového hospodářství ČR (POH ČR), schváleným Vládou ČR jako nařízení vlády č. 197/2003 Sb. POH kraje stanovuje v souladu s POH ČR řadu konkrétních cílů a opatření za účelem snížení  množství biologicky rozložitelných komunálních odpadů (BRKO) ukládaných na skládky a  zvýšení materiálového využití komunálních odpadů na 50 % do roku 2010. V rámci toho mimo jiné stanovuje:
-	podpořit vytvoření sítě regionálních zařízení pro nakládání s komunálními odpady tak, aby bylo dosaženo postupného omezování BRKO ukládaných na skládky, při vytváření regionální sítě se zaměřovat zejména na výstavbu kompostáren, zařízení pro anaerobní rozklad a mechanicko-biologickou úpravu těchto odpadů s využitím výsledného produktu při rekultivacích, úpravách zeleně. Odpady, které nelze takto využívat, upravovat na palivo nebo energeticky využívat. 
-	nepodporovat výstavbu nových spaloven odpadu ze státních prostředků,
-	podpořit  kompostování bioodpadů v domácích kompostérech, 
-	podpořit komunitní kompostování bioodpadů, 
-	iniciovat výstavbu biofermentačních jednotek na zpracování komunálního odpadu (odhadovaná nová kapacita 40 tis. tun/rok),
-	iniciovat výstavbu zařízení na třídění a úpravu směsného komunálního odpadu za účelem využití odpadu nebo výroby paliva  (předpokládaná kapacita 60 tis. tun/rok).
POH kraje v souladu s POH ČR nepodporuje výstavbu spalovny na spalování (odstraňování) směsného komunálního odpadu. V této souvislosti je nutné zdůraznit,
 že realizace velkokapacitní spalovny s projektovanou kapacitou 100.000 tun/rok 
by znamenala, že téměř 50 % z aktuálně produkovaných odpadů JČ kraje 
(cca 210.000 tun/rok) by byla odstraňována (spalována). Spalovna by tak pohltila většinu odpadů z nejvýznamnějších center (České Budějovice, Český Krumlov, Jindřichův Hradec atd.) a bránila by rozvoji třídění odpadů, jejich materiálovému využití a naplnění cílů stanovených POH kraje. Svou významnou kapacitou a logickou podnikatelskou snahou ji maximálně naplnit by navíc spalovna bránila ekologickému chování obyvatel v centrech jižních Čech, tzn. k ekologické výchově obyvatel k odpovědnému chování, prevenci vzniku odpadu a třídění vzniklého odpadu.
Vypořádání připomínky:
 POH Jihočeského kraje (POH JK) stanovuje v souladu s POH ČR řadu konkrétních cílů a opatření za účelem snížení  množství biologicky rozložitelných komunálních odpadů (BRKO) ukládaných na skládky.  Výstavbou spalovny dojde ke snížení ukládání BRKO  na skládky 
a zároveň téměř 50 % z aktuálně produkovaných ostatních odpadů JK bude energeticky využíváno. K většímu objemu materiálového využití komunálního odpadu může docházet 
až po vytřídění jednotlivých složek komunálního odpadu. JK nadále hodlá v souladu s POH JK podporovat oddělený sběr za účelem dalšího materiálového využití u těch  odpadů, u kterých 
je to s ohledem na ekologické, technické, ekonomické a sociální podmínky možné. Tvrzení, 
že „by spalovna bránila ekologickému chování obyvatel v centrech jižních Čech, 
tzn. k ekologické výchově obyvatel k odpovědnému chování, prevenci vzniku odpadu a třídění vzniklého odpadu“ považujeme za neopodstatněné.  
Spalování odpadů je jedním z prvků integrovaného systému nakládání s odpady a je plně v souladu s Plánem odpadového hospodářství Jihočeského kraje.

6)  Důležitá je rovněž ta skutečnost, že POH kraje, resp. obecně závazná vyhláška, 
je závazná pro všechny významné původce odpadů v kraji, tzn. zejména velká města. 
Ta musí aktuálně přijmout své vlastní POH a realizovat výše uvedená opatření za účelem dosažení krajských i státních cílů, tzn. upřednostňovat třídění a materiálové využití odpadů. V této situaci si lze jen těžko představit, že namísto toho budou města a obce dodávat komunální odpad do spalovny a platit za něj ještě vysoký poplatek - investor předpokládá poplatek 1.700 Kč/tunu spáleného odpadu, když ceny za skládkování odpadu (jiný druh odstraňování odpadů) jsou na polovině této sumy. 
Vypořádání připomínky:
Rozhodnutím o vydání IP se stanovují závazné podmínky provozu zařízení, za současného respektování POH JK. Zařízení je jednou z možností, jak cíle POH JK splnit. Integrovaný systém nakládání s komunálním odpadem bude nutné ke splnění cílů POH JK doplnit o další způsoby nakládání s odpadem (doplnění nádob na tříděný sběr, dotřídění separovaného odpadu) a o další  zařízení k využívání odpadů. Odstraňování odpadů skládkováním je v hierarchii nakládání s odpadem na posledním místě. Všechny ostatní způsoby nakládání mají před „skládkováním“ přednost.

7)    Projektovaný záměr je tak v rozporu se závaznými právními předpisy a při jeho realizaci lze předpokládat významné problémy s naplněním kapacity tak velkého zařízení a snahu kompenzovat situaci dovozem komunálního odpadu ze zahraničí, zejména z Rakouska.
Vypořádání připomínky:
Není konkrétně řečeno, se kterým závazným  právním předpisem je záměr v rozporu. Projektovaná kapacita zařízení je 100 000 t.rok-1. V roce 2002, dle poslední uvedené statistiky dle VÚV T.G.M. - CEHO, vyprodukuje Jihočeský kraj 2 144 729 t.rok-1 ostatního odpadu. Podle aktuálního Plánu odpadového hospodářství Jihočeského kraje se v tomto území vyprodukuje kolem roku 2010 více než 230 000 tun komunálního odpadu za rok. 

8)     Projekt spalovny Karolína Mydlovary je investorem popisován přehnaně optimisticky (obdobně nazývá investor směsný komunální odpad palivem) a hodnotí jej jako „ekologicky spolehlivou výrobu tepelné energie a elektřiny“. V různých propagačních materiálech k projektu dokonce uvádí, že „do ovzduší bude vypouštět převážně jen vodní páry a oxid uhličitý“. Takováto tvrzení jsou minimálně zavádějící a v rozporu se současnými poznatky vědy a schopnostmi techniky. Skutečnost je naopak taková, že toto zařízení je hodnoceno podle zákona č. 86/2002 Sb., o ochraně ovzduší, jako zvláště velký stacionární zdroj znečišťování ovzduší. V případě zprovoznění projektovaného zařízení by, navzdory opatřením na čištění spalin, unikalo do ovzduší významné množství škodlivin a nebezpečných látek a došlo by k značnému zvýšení znečištění ovzduší v porovnání se současným stavem, kdy je výroba potřebné energie zajišťována výtopnou na zemní plyn. V této souvislosti je třeba zdůraznit, že životní prostředí dotčeného území v oblasti Mydlovar bylo v nedávné minulosti významně negativně poznamenáno jinou lidskou činností (těžba lignitu, tepelná elektrárna, MAPE Mydlovary), jejímiž následky trpí dodnes. Tato stále hodnotná krajina i v ní žijící lidé potřebují projekty, které pozitivně oživí místní prostředí, nikoliv přinesou další zvýšení zátěže, díky které se oblast stane epicentrem odstraňování odpadu z celých jižních Čech. Obce Mydlovary a Zahájí přitom leží pouze cca 1 km od předpokládané spalovny.
Vypořádání připomínky:
Díky technologiím čištění spalin je významně minimalizován vliv spaloven odpadů na životní prostředí. Stávající provozované spalovny bezpečně plní platné emisní limity,  a to i při srovnání s přísnějšími limity platnými od 29.12.2005. Při spalování odpadů dojde k okamžité mineralizaci odpadů a ke zmenšení objemu odpadu o více než  2/3. Využití bývalé výtopny pro spalovnu odpadů je z hlediska toho, že se jedná o území nevyužité průmyslové zóny (brownfield), vhodným řešením. Obce Mydlovary a Zahájí nebudou výstavbou a provozem zařízení  významně dotčeny, viz rozptylové studie. 
Limity uvedené v příloze č. 5 k nařízení vlády č. 354/2002 Sb. jsou transponovány ze směrnice 2000/76/EC. Tyto limity, které jsou platné pro nová zařízení a pro stávající zařízení platí od 29.12.2005, jsou ve většině parametrů výrazně nižší než stávající limity. 
Požadavky na parametry zařízení byly stanoveny integrovaným povolením přísněji, než jsou požadavky české i evropské legislativy. Provozovatel musí prokázat splnění předepsaných parametrů. Viz bod K.5 IP.

9)   Proto, v případě, že by zařízení mělo být uděleno integrované povolení, a v návaznosti 
na všechny ostatní podané připomínky, by mělo být tímto povolením zajištěno, 
aby množství škodlivin vypouštěných spalovnou a znečištění ovzduší v oblasti bylo zachováno na úrovni z aktuálního zdroje energie (výtopny na zemní plyn) nebo bylo alespoň na úrovni velmi blízké. Nesdílíme postoj investora, který navrhuje emisní limity beze změn oproti emisním limitům dle přílohy č. 5 k NV č.354/2002 Sb.
Vypořádání připomínky:
Požadavkem zákona o integrované prevenci není zachování aktuálního znečištění, nýbrž prevence, případně minimalizace možného znečištění za současného respektování imisních limitů – standardů životního prostředí.
Tento požadavek byl splněn.

10)  Níže jsou uvedeny konkrétní hodnoty znečištění a zvýšení znečištění ze spalovny a další požadavky v oblasti ochrany ovzduší v rámci procesu integrovaného povolení:
•	Navzdory opatřením na čištění spalin dokazuje přehled emisí a zdroje emisí do ovzduší významné emise škodlivin ze zařízení za kalendářní rok. Z přehledu 12 skupin sledovaných látek vyplývá, že při projektované kapacitě 100.000 tun spáleného komunálního odpadu bude emitováno do ovzduší cca 192 tun těchto škodlivin, například 29 tun oxidu siřičitého, 116 tun oxidů dusíku, 6 tun chlorovodíku nebo 290 kg olova. V případě projektované životnosti spalovny 25 – 30 let to znamená zatížení ovzduší cca 4.790 – cca 5.750 tunami výše uvedených sledovaných škodlivin.
•	Jedním z hlavních argumentů pro výstavbu spalovny je omezení produkce skleníkových plynů vznikajících na skládkách (hlavní záměr Směrnice 99/31/ES). Touto problematikou se detailně zabývala studie Ústavu pro životní prostředí Přírodovědecké fakulty Univerzity Karlovy v Praze. Ze studie mimo jiné vyplývá, že při spálení 1 tuny komunálního odpadu uniká do ovzduší 952 kg oxidu uhličitého, tedy hlavního skleníkového plynu, a tak zvýšením podílu spaloven zbytkového komunálního odpadu v ČR „nedojde k omezení produkce skleníkových plynů...“. Podobný názor zastává i Odbor ochrany ovzduší MŽP, který záměr z hlediska emisí skleníkových plynů označuje za „neutrální“ – pálení namísto skládkování emise skleníkových plynů nesníží. Spalovna by tedy v případě realizace byla významným zdrojem skleníkových plynů, a nedošlo by tak k naplnění účelu směrnice o skládkování. Porovnání emisí do ovzduší u skládkování a spalování ve studii LCA dále ukazuje, že spalování produkuje větší emise u tuhých částic, oxidu uhelnatého, oxidů síry, oxidů dusíku a chlorovodíku.
•	 V porovnání s aktuálním zdrojem energie – výtopny na zemní plyn – dojde ke zvýšení a výraznému znečištění ovzduší, a to i celou řadou nových a významných škodlivin, a tím i většímu zatížení okolí. Zemní plyn je kvalitním a vysoce výhřevným palivem, prakticky neobsahuje síru ani těžké kovy, emise CO jsou téměř zanedbatelné. V důsledku toho nejsou, na rozdíl od spalovny, na aktuálním zdroji instalována zařízení sloužící k odstraňování emisí znečišťujících látek a kontinuální měření emisí nemusí být rovněž instalováno.
•	 Provoz spalovny by si dále vyžádal zvýšení intenzity dopravy v již tak dopravně zatížené oblasti (viz rekultivace odkališť v MAPE) a zvýšil by emise s dopravou spojené. Počet jízd těžkých vozidel (v obou směrech – do a ze zařízení) svážejících odpad a různé další odpady a materiály lze podle údajů v předmětné žádosti odhadnout celkem na 18.000 jízd.
•	Zásadní z pohledu znečištění ovzduší je vliv možných poruch a výpadků v procesu čištění spalin a krátkodobé vypouštění veškerých emisí do ovzduší. Není nám známo, 
že by předmětná žádost detailněji popisovala a vyhodnotila tuto situaci. Požadujeme proto, aby v rámci procesu žádosti o integrované povolení byla zveřejněna informace, která konkrétně vyhodnotí situace, když dojde k výpadkům čištění spalin 
a ke krátkodobému vypouštění nevyčištěných spalin (zejména kolikrát za rok 
se předpokládá tento výpadek, v jakém celkovém rozsahu hodin za rok, předpokládané množství emisí škodlivin do ovzduší v rámci tohoto rozsahu hodin, jakým způsobem budou vypouštěny ze zařízení apod.)
Vypořádání připomínky:
Odbor ochrany ovzduší MŽP označuje záměr z hlediska emisí skleníkových plynů za neutrální. V zařízení je navrženo účinné čištění spalin. Vzhledem k objemové redukci odpadů při spálení 
o více než 2/3 dojde k výrazné úspoře prostoru na skládkách. 
Zemní plyn je kvalitním a vysoce výhřevným palivem, který prakticky neobsahuje síru ani těžké kovy, emise CO jsou téměř zanedbatelné, ale jedná se o neobnovitelný zdroj suroviny.
Intenzita dopravy v oblasti se zvýší, ale v projektu zařízení jsou zahrnuty dopravní opatření (např. obchvat, přeložka silnice) a přednostní využití železniční dopravy, pokud to bude technicky a ekonomicky možné.  
Výpadek čištění spalin je zohledněn v provozním řádu (viz příloha č V/4 žádosti), v němž 
je uvedeno, že při výpadku čištění spalin dojde k odstavení zařízení z provozu. Ošetřeno body H.1 a H.4 IP.

11) Další potenciální rizika znečištění ovzduší ze spalovny spatřujeme v případě: Bunkru 
na skladování a homogenizaci odpadu, kde lze předpokládat významné koncentrace zápachových látek. V předmětné žádosti je uvedeno, že během provozu zařízení bude
 z prostoru bunkru odsáván vzduch a tak zamezeno šíření zápachu do okolí. V době odstavení zařízení bude bunkr odvětráván přirozeným tahem komínu, a tím by měly být látky vypouštěny do ovzduší. Jaká z tohoto postupu vyplývají rizika znečištění ovzduší zápachovými látkami není však z předmětné žádosti patrné.
Vypořádání připomínky:
Při provozu zařízení bude z prostoru bunkru odsáván vzduch ventilátorem primárního vzduchu. Primární vzduch je vháněn vzduchovými štěrbinami roštu do vrstvy odpadů a při procesu spalování odpadů jsou všechny organické látky, které jsou hlavní příčinou zápachu, oxidovány.  Takto bude zamezeno šíření zápachu do okolí během provozu. V době odstávky zařízení bude bunkr odvětráván přímo do  komínu – jeho přirozeným tahem. Plánovaná odstávka, stejně jako mimořádné technologické odstávky, nejsou běžným provozním stavem. Před plánovanou odstávkou bude množství uloženého odpadu v bunkru minimalizováno  viz H.5 čímž dojde k minimalizaci možného zápachu. 

12)  V případě sila, kde je skladován toxický popílek, a sila na skladování toxického reakčního produktu. Z předmětné žádosti vyplývá, že popílek i reakční produkt jsou dopravovány 
do sila dopravou tlakovým vzduchem a mechanickou dopravou, přičemž každé silo 
„je vybaveno filtrem, přes jehož filtrační elementy odchází dopravní vzduch 
do atmosféry“. Vzhledem k tomu, že do sila jsou dopravovány odpady s obsahem vysoce toxických látek, lze předpokládat, že dopravní vzduch vypouštěný do atmosféry obsahuje také částice s toxickými látkami. Tento problém ovšem předmětná žádost nevyhodnocuje. Požadujeme proto, aby v rámci procesu žádosti o integrované povolení byly zveřejněny informace, které konkrétně vyhodnotí výše nevyjasněné situace a potenciální rizika z nich plynoucí.
Vypořádání připomínky:
Krajským úřadem byl v bodě B.1 c) pro technologická sila popílku a reakčního produktu stanoven emisní parametr pro tuhé znečišťující látky, jenž musí provozovatel dodržet a ověřit měřením viz bod B.2.

13)  Z informací a z tabulky na str. 75 předmětné žádosti vyplývá, že nejzatíženějšími body
 z hlediska přítomnosti znečišťujících látek v ovzduší jsou bod 414 – poblíž obce Chlumec a bod 302 – Olešnický vrch. A dále vyplývá to, že se zde předpokládá trvání nebo překročení stanovené koncentrace v hodinách za průměrný rok. V takovém případě navrhujeme, aby se v případě výstavby spalovny v těchto exponovaných lokalitách vybudovala stanice imisního monitoringu (na náklady investora).
Vypořádání připomínky:
V bodech 414 a 302 dosahuje imisní koncentrace nejvyšších hodnot, nepřevyšuje však imisní limity. Nejsou stanoveny žádné „koncentrace v hodinách za průměrný rok“, není jasné k jakým překročením bude docházet. Systém čištění spalin v zařízení  zajišťuje dodržování legislativních požadavků.

14)   Proces spalování komunálního odpadu je vždy spojen s vysokou produkcí odpadu, kdy z odpadů zařazených do kategorie „O“ (směsný komunální odpad) jsou procesem spalování vytvářeny z významné části odpady kategorie „N“, tedy nebezpečné. Stejně tak je tomu i v tomto případě. Z předmětné žádosti a z projektu pro stavební povolení - vyplývá, že při odstranění 100.000 tun komunálního odpadu za rok by spalovna vyprodukovala celkem min. 34.019 tun odpadů, z nichž by min. 6.569 tun bylo v kategorii nebezpečné odpady. Z popisu nakládání s těmito odpady vyplývá, že žadatel o vydání integrovaného povolení předpokládá materiálové využívání feromagnetického podílu (železa) odseparovaného ze strusky, v množství 1.068 tun za rok. S tímto postupem lze jenom souhlasit.
Vypořádání připomínky:
Bez komentáře - popis stavu. 

15)   V případě strusky, které má být produkováno 26.382 tun za rok, se uvádí, že „po praktických a ověřovacích zkušenostech z již provozovaných komunálních spaloven v ČR … lze oprávněně předpokládat, že popel, škváru a strusku bude možno materiálově využít např. pro rekultivační účely, příp. ve stavebnictví. Tato možnost bude jednoznačně preferována před pouhým odstraněním tohoto odpadu“. V případě zbývajících odpadů, které jsou většinou v kategorii nebezpečný odpad, se uvádí, že „bude upřednostňováno využití odpadů před jejich odstraněním (podobně jako struska a škvára)“. S výše uvedeným způsobem nakládání se škvárou, popelem a popílkem však nelze zásadně souhlasit a požadujeme nápravu tohoto stavu v rámci procesu integrovaného povolení. Výše uvedený tzv. „oprávněný předpoklad“ na využití těchto odpadů ve stavebnictví a při rekultivacích je mylný a nereálný právě z důvodu nevhodných praktik při nakládání s odpady ze současných spaloven komunálního odpadu a z důvodu platných předpisů. Nevhodné praktiky spočívaly v tom, že popílek z čištění spalin byl míchán se škvárou a z této odpadní směsi se vyráběl stavební výrobek používaný pro rekultivační účely, úpravu krajiny, pro násypy a zásypy. To vše na základě certifikátu podle zákona č. 22/1997 Sb., o technických požadavcích na výrobky. 
         Na základě nevhodné praxe, kdy se odpady ze spaloven, včetně nebezpečných, používaly na nejrůznějších místech a dostaly se mimo dohled ČIŽP, došlo k potřebné změně pravidel, které mají vrátit danou situaci zpět pod kontrolu. Podle platných předpisů tak není možné, aby spalovna nebo jiný subjekt získaly certifikát na výše uvedené výrobky. Udělování certifikátu se totiž děje na základě splnění kritérií podle tzv. Technického návodu, který stanovuje technické požadavky pro konkrétní stavební výrobky. Technický návod pro tento typ výrobků jednoznačně stanovuje, že tyto výrobky lze vyrábět pouze z tuhých zbytků po spalování tuhých paliv, tzn. ze zbytků ze spalování uhlí a biomasy v energetických a teplárenských zdrojích. Nikoliv z odpadů ze spaloven odpadů. Certifikát podle platného Technického návodu tedy nemůže být vydán. Navíc, vyhláška Ministerstva životního prostředí (MŽP) č. 383/2001 Sb., o podrobnostech nakládání s odpady, v tomto případě v § 9 uvádí, že „Popílky ze spaloven komunálních a nebezpečných odpadů smějí být ukládány pouze po úpravě stabilizací na jednodruhových skládkách“ a stanovuje tak jednoznačně nakládání s těmito nebezpečnými odpady. Z výše uvedeného vyplývá, že v případě zprovoznění spalovny bude veškeré tuhé zbytky po spalování odpadů v EVO (strusku i popílek) nutno ukládat jako odpad na příslušně zabezpečenou skládku.
Vypořádání připomínky:
Zohledněno. Popílek je nebezpečný odpad a skutečně nesmí být míchán se škvárou a dnovým popelem, a to ani za účelem certifikace na výrobek ani za účelem využití odpadů nebo za účelem jeho odstranění.
Proces certifikace lze uplatnit pouze u škváry a dnového popela za podmínek uvedených v bodě B.12 IP.
Integrované povolení stanoví v bodě D.6 a D.7 podmínky pro nakládání se všemi druhy nebezpečných odpadů vznikajícími z hlavního technologického procesu včetně požadavků pro jejich ukládání na příslušnou skupinu skládky  v souladu nejen s vyhláškou č.294/2005 Sb., o podmínkách ukládání odpadů na skládky a jejich využívání na povrchu terénu a změně vyhlášky č. 383/2001 Sb., o podrobnostech nakládání s odpady, ale i s Nařízením č. 850/2004 Evropského parlamentu a Rady.
Vyhláškou č. 294/2005 byl citovaný odstavec 2) §9 vyhlášky č.383/2001 Sb., zrušen.

16)    Projektovaný záměr spalovny je energeticky málo přínosný – projekt spalovny si vyžádá velké množství energie nejen při případné stavbě tohoto zařízení, ale i při samotném provozu. Z údajů o energetických vstupech a výstupech vyplývá následující:
•	V případě elektrické energie by zařízení nakupovalo ročně 552 MWh elektrické energie a spotřeba elektrické energie na provoz by činila 23.600 MWh. Přitom celková výroba elektrické energie v zařízení by dosáhla 60.000 MWh, takže k prodeji do „sítě“ by bylo určeno pouze 36.400 MWh. To znamená, že asi 40 % elektrické energie by spotřebovalo samotné zařízení.
•	V případě tepelné energie by zařízení spotřebovalo ročně cca 240.000 m3 zemního plynu a vlastní spotřeba paliv a energie na vytápění a TUV a dále na technologické a související provozy by činila 160.900 GJ. Přitom celková výroba tepelné energie v zařízení by dosáhla 231.300 GJ. To znamená, že asi 69 % tepelné energie by činila vlastní spotřeba zařízení.
Vypořádání připomínky:
I přes tvrzení, že zařízení bude energeticky málo přínosné, dojde jeho provozem k úspoře 
4,2 mil. m3 za rok zemního plynu. Energetická  bilance musí splńovat požadavky bodu F.4 IP. Energetickou bilanci bude provozovatel prokazovat každoročně výpočtem.
Zařízení bude sloužit jako centrální zdroj tepla pro město Zliv a pro  podnikatelské subjekty v  (Agropodnik  Mydlovary, Setuza - výroba bionafty, atd.) lokalitě a navíc bude zajišťovat dodávku elektrické energie do energetické sítě. I tato energie,  v konečném důsledku, nahradí energii z převážně fosilních zdrojů.

17) K úplnému vyhodnocení energetické bilance by bylo zapotřebí ještě započítat ztráty 
při rozvodu energie. Domníváme se, a to i v souvislosti se všemi negativy, které
by projektovaný záměr vyvolal, že získání takového množství energie ze spalovny odpadů nevyváží negativa se záměrem související.  Z energetického hlediska, kdy velkou část energie spotřebuje samotné zařízení, je předkládaný projekt málo přínosný, a z národního energetického hlediska zanedbatelný. 
Vypořádání připomínky:
Rozvody energie nejsou předmětem povolení.

18)  Za energeticky a společensky mnohem více přínosnější lze považovat vysoce efektivní kombinovanou výrobu elektřiny a tepla z obnovitelných zdrojů na bázi širokého spektra biomasy (viz například nedávné zprovoznění podobné elektrárny na biomasu - kůra, piliny, lesní štěpka - ve městě Třebíč s instalovaným výkonem kolem 7 MW tepla a 1 MW elektrické energie).
Vypořádání připomínky: 
Výše uvedený záměr jednak nebyl  předmětem žádosti, jednak se nejedná o zařízení pro nakládání s odpady. Z toto důvodu je připomínka nerelevantní.

19) Seznam spalovaných odpadů obsahuje odpady, které by neměly být odstraňovány 
ve spalovně, ale v souladu se zákonem o odpadech přednostně energeticky využity, recyklovány nebo kompostovány. To je případ dřeva (kat. č. 0301, 0303, 150103, 191207, 200138 apod.), plastů (020104, 0702, 120105, 150102, 160119, 170203, 200139 apod.) nebo biologicky rozložitelných odpadů (200201, 200108 apod.). Všechny tyto odpady snadno naleznou v ČR kapacity pro jejich kompostování, recyklaci, nebo energetické využití. Požadujeme, aby tyto odpady nebylo možné v předmětném zařízení odstraňovat.
Vypořádání připomínky:
Zohledněno v bodě D.8. 
V předmětném zařízení nebudou výše uvedené odpady odstraňovány, nýbrž energeticky využívány. Pro všechny odpady přijímané do zařízení platí požadavek na doložení, že odpady nelze materiálově využít.

20)   Ustanovení čl. 6 odst. 1 směrnice EP a Rady 200/76/EC o spalování odpadů obsahuje požadavek, aby obsah celkového organického uhlíku ve škváře byl nižší než 3 % hmotnostní nebo aby ztráty nedopalem byly nižší než 5 % hmotnostních v sušině. Z předmětné žádosti ovšem není zřejmé, zda technologie zařízení spalovny garantuje dodržení těchto požadavků směrnice. Požadujeme doplnění žádosti o tyto informace.
Vypořádání připomínky:
Provozovatel bude monitorovat obsah celkového organického uhlíku ve škváře, který nesmí překročit 3 % hmotnostní. Během zkušebního provozu doloží provozovatel splnění předepsaného parametru zařízení, tzn. že obsah celkového organického uhlíku ve škváře musí být nižší než 2 % hmotnostní.

21)   Spalovna by v případě svého provozu spotřebovávala rovněž významné množství užitkové vody. Podle předmětné žádosti by zdrojem užitkové vody byl rybník Bezdrev, který je zdrojem i v současnosti. Ovšem při výši předpokládané celkové spotřeby 53 706 tun za rok pro potřeby spalovny doporučujeme posoudit vliv tohoto významného odběru vody na ekosystém rybníku Bezdrev.

Vypořádání připomínky:
Odběr povrchových vod není realizován zařízením „Karolína Mydlovary, zařízení pro energetické využití odpadu“. 

 Na ústním jednání k projednání žádosti byly písemně uplatněny  námitky a připomínky, z nichž většina byla uplatněna také ve vyjádření k žádosti. Krajský úřad se proto bude dále zabývat  námitkami, které nejsou vypořádány výše.
Sdružení ARNIKA České Budějovice navrhla vypuštění podmínky  uvedené v kapitola 2.3 bod 8 přílohy č.1 k protokolu, což nebylo akceptováno, neboť s tím nesouhlasili ostatní účastníci řízení a krajský úřad je toho názoru, že byť se jedná o zákonná povinnost původců a provozovatel ji bude plnit nad rámec zákona o odpadech, je tento požadavek relevantní z ohledem na plnění cílu POH JčK. Dále uplatnila požadavek stanovení minimální míry využití železniční dopravy na 50 %. Krajský úřad nemohl tento požadavek akceptovat, neboť to zákon o integrované prevenci neumožňuje. Negativní vliv dopravy  nepřekračuje stanovené imisní limity, nelze proto využití silniční dopravy takto konkrétně omezit. Opatření na snížení negativních vlivů z dopravy vyplynula ze stanoviska o posuzování vlivů na životní prostředí a byla předepsána územním rozhodnutím. 
Občanské sdružení Hnutí DUHA uplatnilo tvrzení,  že projekt Spalovny je v rozporu s platnými právními předpisy především se zákonem č. 86/2002 Sb., o ochraně ovzduší, a to v § 3 odst.2, který stanovuje, že spalování směsného KO není energetickým využitím, ale odstraňováním odpadu, dále že  je v rozporu se zákonem č. 185/2001, o odpadech, v § 4 písm. n) a není v souladu s POH JčK a POH ČR. K tomuto krajský úřad sděluje, že zařízení je definováno a povolováno dle zákona o integrované prevenci. Při stanovení závazných podmínek provozu se krajský úřad při své úvaze opíral též o zvláštní právní předpisy. Zařízení  není v rozporu se zákonem o ochraně ovzduší a se zákonem o odpadech, rozpor  je mezi zákonem o ochraně ovzduší a zákonem o odpadech. Krajský úřad posuzoval činnosti, které v zařízení probíhají ve vazbě na požadavky evropské legislativy, včetně rozsudků evropského soudního dvora, vycházel však zejména z charakteru zařízení (viz popis zařízení) a prioritního účelu, kterým je náhrada stávajícího zdroje tepla na fosilní paliva.
Zástupkyně Sdružení Jihočeské matky uplatnila připomínky ještě v průběhu ústního jednání, před projednáním závazných podmínek provozu. V uplatněném vyjádření  označuje proces vydávání integrovaného povolení za formální, požadavky za vágní a nekonkrétní, interpretuje  argumenty a názory účastníků ústního jednání a hodnotí jejich práci. Mylně se domnívá, že vydáním integrovaného povolení lze podmiňovat  realizací třídících zařízení ve větších obcích.
ČIŽP, OI České Budějovice uplatnila námitku, že z hlediska zákona o ochraně ovzduší nelze odpad použít jako palivo (viz. § 3 odst. 2), zařízení pro spalování odpadů (jako zařízení uvedené v příloze č.1 zákona č.76/2002 Sb.) slouží k odstraňování odpadů.
S námitkou, že z hlediska zákona o ochraně ovzduší nelze odpad použít jako palivo, krajský úřad souhlasí. Předmětem integrovaného povolení je nejen  spalování odpadů, které je podle zákona o ochraně ovzduší označováno jako odstraňování odpadů, předmětem integrovaného povolení jsou také další technické a technologické jednotky a přímo spojené činnosti a zařízení je nutné posuzovat v celém kontextu. 
Podle zákona o odpadech, (který, jak ze samotného názvu vyplývá, řeší problematiku odpadů)  zařízení splňuje požadavky na energetickému využití odpadů.   
Obec Mydlovary uplatnila požadavek na projednání umístění zařízení do Mydlovar krajským zastupitelstvem z důvodu, že POH JčK toto umístění neřeší.  K tomuto krajský úřad sděluje, že účelem a smyslem POH není řešit konkrétní umístění jakéhokoli zařízení, tuto roli plní územní plán, potažmo územní řízení. Předmětem IP není umístění zařízení a požadavek na projednání v krajském zastupitelstvu je proto nerelevantní.
Dále byl uplatněn požadavek na logistiku svozu, která nemůže být řešena závaznými podmínkami provozu. Také přehodnocení pásma hygienické ochrany ( dále jen PHO) pro Spalovnu Mydlovary nemůže být řešeno v rámci IP, neboť PHO je stanovováno na základě stavebního zákona. Obec Mydlovary také zpochybnila úplnost vyjádření AIP podle § 11 odst. 2 zákona o integrované prevenci a vyjádřila nespokojenost s jejich závěry. Krajský úřad je toho názoru, že žádost byla zpracována velmi kvalitně, byla úplná a vyjádření AIP k žádosti bylo věcné, v souladu s požadavky zákona o integrované prevenci a bylo jedním z podkladů pro vydání integrovaného povolení.
Součástí připomínek zástupce obce Mydlovary, vznesených na ústním jednání, je i téměř třístránkový strojopis, jenž je v plném znění přílohou Protokolu z ústního jednání. První část textu je věnována „exkursi do historie“, tedy popis  průmyslových aktivit v okolí obce Mydlovary od začátku těžby lignitu až po údajné plánované ztrojnásobení  výroby v závodě BIONAFTA, a.s. Mydlovary,  jenž měly a mají významný negativní vliv na životní prostředí obce a jejího okolí. Druhá část textu  je souborem emotivních otázek k vlastnímu projektu „Karolína Mydlovary“ a vyjadřuje  obavy obyvatel obce ze zařízení. Z velké části se však jedná o polemiku o důvěryhodnosti provozovatele, k čemuž se krajskému úřadu nepřísluší vyjadřovat, z části hodnotí opodstatněnost výstavby zařízení, na což již kladně odpověděl POH JčK. Otázky týkající se nakládání s odpady původce jsou pak podrobně upraveny v kapitole „Podmínky pro nakládání s odpady“.
Krajský úřad po projednání žádosti dle § 12 zákona o integrované prevenci shledal, že nejsou dány důvody pro zamítnutí žádosti dle § 13 odst. 2 zákona o integrované prevenci  a po provedeném řízení o vydání integrovaného povolení na podkladě výsledků projednání žádosti a komplexního posouzení věci rozhodl tak, jak je  uvedeno ve výroku integrovaného povolení.

Poučení o odvolání

Proti tomuto rozhodnutí lze podat odvolání  k Ministerstvu životního prostředí, odboru výkonu státní správy II v Českých Budějovicích, a to do 15 dnů ode dne doručení rozhodnutí, podáním učiněným  u Krajského úřadu - Jihočeský kraj, odboru životního prostředí, zemědělství a lesnictví. 

                   

     Ing. Karel Černý
                                                                                    vedoucí odboru životního prostředí,            
                                                                                              zemědělství a lesnictví

 

 Rozdělovník  	č.j.: 439/2005 OZZL/Kj/R

 Obdrží na doručenku:

Účastníci řízení:
E.ON Energie, a.s.  prostřednictvím Teploinvest CB s.r.o., Novohradská 3, 370 01 České Budějovice 
Jihočeský kraj, U Zimního stadionu 1952/2, 370 76 České Budějovice – k rukám člena rady pana Jiřího Netíka
Obec Mydlovary, Mydlovary 61, 373 49
Občanské sdružení Arnika, program Toxické látky a odpady, Chlumova 17, 130 00  Praha 3
Sdružení Jihočeské matky, B. Smetany č. 19, 370 01 České Budějovice
Občanské sdružení Hnutí Duha,  paní Růžena Šandová,  Dlouhá 134, 382 41  Kaplice
Občanské sdružení Arnika – České Budějovice, MUDr. Věra Horská, Fráni Šrámka 35, 370 04 České Budějovice

Na vědomí: (s vyznačením nabytí právní moci)

Odborně způsobilá osoba:
CENIA, česká informační agentura životního prostředí, Kodaňská 10, 100 10  Praha 10

Příslušné správní úřady:
Magistrát města České Budějovice, odbor ochrany  životního prostředí, Náměstí Přemysla Otakara II. 1,  370 92 České Budějovice  
ČIŽP, oblastní inspektorát, Dr. Stejskala 6, Post Box 32, 370 21 České Budějovice 
Krajská hygienická stanice, Schneiderova 32, 370 71 České Budějovice
Krajský úřad - Jihočeský kraj, OZZL - zde
Ministerstvo životního prostředí, Vršovická 65, 100 10 Praha 10 - Vršovice